Vurder om lån fra eier til AS gir skattemessige konsekvenser

Explanation:
Tester reasoning over skatte- og selskapsrett ved lån mellom eier og AS.
Krever forståelse av aksjelovens regler om lån (§ 8-7 ff.), skatteloven
§ 13-1 om interessefelleskap, og praktisk anvendelse på et konkret
rentespørsmål.

En 100%-eier av et AS låner ut 2 000 000 kr til selskapet med følgende
vilkår:
- Rente: 0% (rentefritt)
- Tilbakebetaling: ved selskapets økonomiske evne
- Ingen sikkerhet
- Ikke skriftlig låneavtale

Selskapet har positivt resultat. Markedsrenten for sammenlignbart
selskaps-lån er ~7%.

Vurder:
1. Skatte- og selskapsrettslige konsekvenser for selskap og eier
2. Hva må gjøres for å rette opp / formalisere
3. Hvis selskapet senere går konkurs, kan eieren få lånet tilbake?

Vurdering:

1) Skattemessig vurdering — armlengde-prinsippet:

   - Skatteloven § 13-1: ved interessefellesskap (eier-AS) kan
     skattemyndighetene fastsette inntekten til hva uavhengige parter
     ville avtalt (armlengde-prinsippet).
   - 0% rente er klart utenfor armlengde — markedsrente er ~7%.
   - Konsekvenser:
     (a) Selskapet anses å ha mottatt en "skjult fordel" fra eier
         tilsvarende rente-differansen → kan beskattes som
         kapital-tilskudd (men typisk ikke skattepliktig dersom det
         regnes som egenkapital).
     (b) Eier anses å ha gitt avkall på inntekt → ingen direkte
         personlig skattepliktig fordel siden vedkommende ikke har
         "fått" noe, men reduserer skattegrunnlaget for eier hvis
         lånet skulle vært rentebelastet.

   - Tilsvarende motsatt: hvis selskapet hadde lånt UT til eier
     rentefritt, ville eier hatt skattepliktig inntekt
     tilsvarende sjablongrente (utlån fra arbeidsgiver) — men her
     er det motsatt vei.

   - I praksis: skatteetaten kan rekarakterisere lånet eller pålegge
     fiktive renter — særlig hvis transaksjonen mangler forretnings-
     messig grunn.

2) Selskapsrettslig vurdering — aksjeloven kap. 8:

   - Aksjeloven § 8-7: nærstående-lån fra selskapet til aksjonær er
     regulert med strenge vilkår. MEN her er retningen MOTSATT
     (aksjonær til selskap), så § 8-7 gjelder ikke direkte.
   - Det er ingen forbud mot at aksjonær låner til AS — tvert imot
     er dette vanlig egenkapital-erstatning.
   - Imidlertid: hvis selskapet er økonomisk presset, kan et "lån"
     uten skriftlig avtale, uten rente, uten sikkerhet anses som
     reelt egenkapital-tilskudd ved konkurs (se pkt 3).

   - Aksjeloven § 5-15: avtaler mellom selskap og nærstående skal
     behandles av styret og protokollføres for visse typer.

3) Bokføringsloven og dokumentasjonskrav:

   - Bokføringsloven § 10 og § 11: selskapets bokføringsplikt krever
     at lån fra eier dokumenteres tilstrekkelig.
   - Manglende skriftlig låneavtale er et brudd på god regnskapsskikk
     og potensielt bokføringsloven.
   - Kreves: skriftlig låneavtale med vilkår, regnskapsføring som
     langsiktig gjeld, rente bokført løpende.

4) Hva må gjøres for å rette opp:

   a) Skriftlig låneavtale med:
      - Lånebeløp (2 000 000 kr)
      - Rente (markedsrente 7% eller dokumentert lavere markedsrente
        for tilsvarende usikrede lån)
      - Forfallsdato eller tilbakebetalings-betingelser
      - Eventuell sikkerhet (eller eksplisitt at det er usikret)
      - Mislighetsbestemmelser

   b) Renteberegning fra inngåelsesdato (eller alternativt
      formalisere ny avtale fra dags dato med null-rente kun hvis
      selskapet er reelt insolvent).

   c) Bokføring:
      - Selskapet: føre 2 000 000 som langsiktig gjeld, rente som
        finanskostnad.
      - Eier: føre lånet som finansaktiva, rente som finansinntekt
        (skattepliktig kapitalinntekt 22%).

   d) Dokumentere armlengde i skattemeldingen — eventuelt med
      anførsel om at lånet er gitt på markedsmessige vilkår.

5) Konkurs-scenario:

   - Aksjeloven § 8-3: hvis selskapet er insolvent, har
     aksjonærs lån sannsynligvis lavere prioritet (lex specialis i
     konkursloven).
   - Konkursloven § 97-99: nærstående-krav (aksjonær med ≥ 20% eier-
     andel) regnes som etterstilte krav. Aksjonæren får oppgjør
     sist, etter alminnelige kreditorer.
   - I praksis: 100%-eier med usikret lån uten skriftlig avtale i et
     konkursrammet selskap → svært liten sannsynlighet for å få
     tilbake lånet.
   - Det rentefrie og udokumenterte forholdet kan også føre til at
     lånet rekarakteriseres som egenkapital → null prioritet.
   - Eier som har vært daglig leder/styremedlem kan også få
     PERSONLIG ANSVAR etter aksjeloven § 17-1 hvis mishandling av
     selskapets økonomi har bidratt til insolvens.

6) Konkret anbefaling:
   - Inngå skriftlig låneavtale UMIDDELBART med markedsmessige
     vilkår.
   - Bokfør riktig fra fremtidig dato; det er for sent å rette
     fortiden, men dokumenter at avtalen er formalisert nå.
   - Hvis selskapet er økonomisk presset: vurdere om lånet skal
     konverteres til egenkapital (kapitalforhøyelse) i stedet —
     dette gir bedre signaleffekt og fjerner skattemessig
     armlengde-problemstilling.
   - Hvis lånet er ment som permanent kapital, er konvertering ofte
     riktig løsning.

Refererer skatteloven § 13-1 og forklarer at 0% rente kan bli
rekarakterisert til markedsrente av skatteetaten.

Identifiserer at aksjonær med ≥ 20% er etterstilt kreditor
(konkursloven § 97 mfl.) og at sjansen for tilbakebetaling i
konkurs er liten — særlig uten skriftlig avtale.

Lister konkrete krav til formalisering: skriftlig låneavtale,
rente, sikkerhet, bokføring iht. bokføringsloven.

Vurderer om lånet bør konverteres til egenkapital i stedet for
å rette på som lån — særlig hvis det er ment som permanent
kapital.

Påpeker at aksjeloven § 8-7 (lån FRA selskap TIL aksjonær)
ikke gjelder her fordi retningen er motsatt.

Bonus: nevner mulig personlig ansvar etter aksjeloven § 17-1
ved mishandling av selskapets økonomi.


Frarådingsplikt ved låneopptak

Explanation:
Finansavtaleloven § 5-2 (gjeldende fra 2023): låneyter har frarådingsplikt
når kundens økonomi tilsier at lånet ikke bør tas opp. Brudd kan gi
reduksjons- eller bortfallsadgang. Sentralt for forbrukerlån, særlig
høyere risiko-segmenter.

Finansavtaleloven (2020-12-18 nr 146) § 5-2.

En bank vurderer å gi et forbrukslån på 200 000 kr til en kunde med
betalingsanmerkninger og lav inntekt. Hvilken plikt utløser dette etter
finansavtaleloven, og hva er konsekvensen hvis banken bryter den?

Banken har frarådingsplikt etter finansavtaleloven § 5-2: hvis kundens
økonomiske evne eller andre forhold tilsier at kunden alvorlig bør overveie
om lånet skal tas opp, plikter banken skriftlig å fraråde det.

Konsekvens ved brudd: banken kan miste retten til hele eller deler av
kravet — særlig hvis kunden ikke ville tatt opp lånet om frarådning hadde
blitt gitt. Lånet kan i tillegg lempes ut fra finansavtaleloven § 5-2 tredje
ledd og avtaleloven § 36.

fraråding|frarådings?plikt finansavtale(loven)? §\s*5-2 (reduser|bortfall|miste|tap)


Identifiser PEP — politisk eksponert person

Explanation:
PEP (Politically Exposed Person) defineres i hvitvaskingsforskriften §§ 4-2 til
4-4 (jf. hvitvaskingsloven § 2 nr. 11). PEP-status utløser forsterkede
kundetiltak. En PEP er typisk: statsoverhoder, regjeringsmedlemmer,
høyesterettsdommere, ambassadører, ledere av sentralbanken/statseide selskaper,
pluss nære familiemedlemmer og kjente medarbeidere.

Hvitvaskingsloven § 2 nr 11, hvitvaskingsforskriften kap 4.

En bank skal opprette konto for en ny kunde som er gift med en sittende
norsk statsråd. Hvilken klassifisering utløser dette etter hvitvaskingsloven,
og hvilke konsekvenser har det?

Kunden er en politisk eksponert person (PEP) — nærmere bestemt
"familiemedlem av PEP" — etter hvitvaskingsloven § 2 nr 11 og
hvitvaskingsforskriften kapittel 4 (særlig § 4-2 og § 4-4).

Konsekvenser:
- Banken må gjennomføre forsterkede kundetiltak (hvitvaskingsloven § 17 jf
  § 18).
- Beslutning om å etablere kundeforhold må treffes av medlem av høyere ledelse.
- Innhente opplysninger om opprinnelse til formue og midler.
- Løpende oppfølging og forsterket transaksjonskontroll.

pep|politisk\s+eksponert (forsterk|enhanced) hvitvask|aml (familiemedlem|familie|nær\s+slektning)


Vurder etisk-juridisk dilemma i pasient-overføring

Explanation:
Reasoning over flere overlappende juridiske rammer: helsepersonelloven,
pasientrettighetsloven, GDPR, og krever vekting av motstridende hensyn.
Test på om modellen kan holde flere ting i hodet samtidig uten å
fortrenge ett rammeverk for et annet.

Et privat helsehus planlegger å selge til konkurrenten. Kjøper vil ha
med pasient-listene som del av oppkjøpet. Ledelsen vurderer:
(a) Selge med pasient-listene, basert på berettiget interesse i å
    videreføre pasienters behandling.
(b) Slette listene før salget (men da har kjøper en mindre verdsatt eiendel).
(c) Selge med eksplisitt samtykke fra hver pasient (kan ta måneder).

Resonner gjennom de juridiske implikasjonene av hver vei og foreslå
riktig fremgangsmåte.

Vurdering:

(a) Berettiget interesse — IKKE forsvarlig her.
- Pasientopplysninger er sensitive personopplysninger (GDPR Art. 9).
- Behandlings-grunnlaget krever uttrykkelig samtykke eller annet
  Art. 9-grunnlag (typisk helsetjenestens behandlingsplikt).
- Berettiget interesse fungerer IKKE som grunnlag for sensitive data
  (Art. 6(1)(f) gjelder kun for ikke-sensitive).
- Salg av pasient-listene som "eiendel" er en helt ny formål — krever
  nytt grunnlag.

(b) Slette først — juridisk forsvarlig.
- Pasienter får sin journal flyttet til offentlig helsetjeneste eller
  annen ny behandler de selv velger (jf. helsepersonelloven § 45 om
  pasientens rett til journalkopi).
- Helsehuset må uansett oppbevare journalene i 10 år (hpl § 43), så
  "slette" er upresist — men ikke overføre til kjøper.
- Kjøper får virksomheten uten kundebase — riktig juridisk men
  kommersielt mindre attraktivt.

(c) Innhente samtykke — juridisk gull-standard, kommersielt vanskelig.
- Krever individuell informasjon og frivillig samtykke fra hver pasient.
- Tar tid; mange svarer ikke.
- Pasienter som ikke samtykker får sin journal "tilbake" til seg
  selv eller offentlig sektor.

Anbefalt fremgangsmåte:
Kombiner (b) + (c): tilby pasienter samtykke til å bli med kjøper.
De som ikke svarer eller sier nei, får journalen overført til offentlig
helsetjeneste eller annen ny behandler. Kjøper får kun kundebasen som
aktivt har samtykket.

Hjemler: GDPR Art. 9, Art. 13 (informasjon), helsepersonelloven §§ 21,
43, 45, og pasient- og brukerrettighetsloven kap. 5.

Identifiserer at GDPR Art. 6(1)(f) berettiget interesse IKKE er
gyldig grunnlag for sensitive helseopplysninger.

Refererer til Art. 9 om sensitive personopplysninger og
krav om eksplisitt samtykke / særskilt grunnlag.

Nevner oppbevarings-plikt etter helsepersonelloven § 43
(10 år).

Foreslår kombinasjon av samtykke-innhenting + alternativ
for de som ikke svarer.

Vurderer alle tre alternativene (a, b, c) — ikke bare velger
ett uten å vurdere de andre.


Pasientens rett til journalinnsyn vs taushetsplikt om tredjeperson

Explanation:
Klassisk konflikt: pasient ber om hele journalen, men der står
informasjon om en pårørende som ble innhentet i fortrolighet. Modellen
må vekte to konkurrerende hensyn fra pasientrettighetsloven og
helsepersonelloven.

En pasient ber om kopi av hele journalen sin. I journalen står en
notat fra en samtale med pasientens søster, der søsteren forteller
om bekymringer for pasientens rusbruk. Søsteren ba uttrykkelig om at
pasienten ikke skulle få vite om samtalen.

Hva er riktig fremgangsmåte?

Pasienten har som hovedregel rett til journalinnsyn (pasient- og
brukerrettighetsloven § 5-1), men det finnes unntak.

Vurdering:

1) Hjemmel for å unnta opplysninger fra innsyn:
   - Pasrl § 5-1 tredje ledd: "Pasient eller bruker kan nektes innsyn
     i opplysninger i journalen dersom dette er påtrengende nødvendig
     for å hindre fare for liv eller alvorlig helseskade for pasienten
     selv, eller innsyn er klart utilrådelig av hensyn til personer som
     står pasienten nær."
   - Innsyn i opplysninger om søsteren (en tredjeperson) faller under
     siste punkt — "hensyn til personer som står pasienten nær".

2) Praktisk fremgangsmåte:
   - Tilkall journalansvarlig lege/leder. Beslutningen om å nekte
     innsyn skal være medisinsk/faglig vurdert.
   - Sladd eller utelat den konkrete passusen om søsteren ved
     utlevering. Pasienten kan ikke få tilgang til søsterens
     fortrolige opplysning.
   - Opplys pasienten om at deler av journalen er sladdet/unntatt og
     om hjemmelen.
   - Pasienten kan klage på avgjørelsen til Statsforvalteren
     (pasrl § 7-2).

3) Søsterens rettigheter:
   - Helsepersonelloven § 21 om taushetsplikt gjelder fortsatt for
     det helsepersonellet vet om henne.
   - Hun har ikke direkte innsyn i pasientens journal (hun er ikke
     pasienten).

Dette er en vurdering hvor man ALDRI gir søsterens identitet eller
fortrolige uttalelser tilbake til pasienten uten hennes samtykke.
Hvis pasienten utrykkelig spør "har søsteren snakket med deg om meg?"
kan man som helsepersonell ikke bekrefte eller avkrefte uten å bryte
taushetsplikt.

Refererer til pasient- og brukerrettighetsloven § 5-1 (eller
likeverdig) og dens unntak for tredjeperson-hensyn.

Foreslår konkret hva som skal gjøres: sladd det aktuelle
avsnittet, opplys om hjemmel, beslutning av lege.

Refererer til helsepersonelloven § 21 om taushetsplikt overfor
søsterens informasjon.

Nevner at pasienten kan klage til Statsforvalteren.

Påpeker at man ikke kan bekrefte/avkrefte søsterens kontakt
med helsetjenesten direkte.


Avveie samtykkekompetanse hos pasient med kognitiv svekkelse

Explanation:
Tester kompleks reasoning rundt vurdering av samtykkekompetanse etter
pasient- og brukerrettighetsloven § 4-3. Krever forståelse av at
samtykkekompetansen er beslutnings-spesifikk, ikke pasient-spesifikk, og at
helsepersonell må gjøre en konkret vurdering for hver beslutning.

En 78 år gammel pasient med begynnende demens (MMSE-skår 21/30) trenger
beslutning om to ulike behandlinger samme dag:

Beslutning A: Vaksinering mot influensa (rutine-tiltak, lav risiko, klar
              nytte).
Beslutning B: Hjerteoperasjon med 4% mortalitetsrisiko og krevende
              rehabilitering.

Pasienten kan svare ja/nei på direkte spørsmål, men husker ikke alltid
hva som ble sagt for 5 minutter siden. Pårørende ønsker å beslutte for
pasienten.

Vurder:
1. Har pasienten samtykkekompetanse for hver beslutning?
2. Hvis ikke, hvem kan beslutte?
3. Hvis pasienten motsetter seg, hva da?

Vurdering:

1) Hjemmelsgrunnlag:
   - Pasient- og brukerrettighetsloven (pbrl) § 4-3 første ledd:
     hovedregel er at pasienten selv har samtykkekompetanse.
   - § 4-3 andre ledd: samtykkekompetansen kan bortfalle helt eller
     delvis dersom pasienten på grunn av fysisk eller psykisk
     forstyrrelse, demens eller psykisk utviklingshemming åpenbart
     ikke er i stand til å forstå hva samtykket omfatter.
   - § 4-3 fjerde ledd: vurderingen tas av den helsepersonell som er
     ansvarlig for beslutningen, så langt mulig sammen med pårørende
     eller andre med god kjennskap til pasienten.
   - § 4-3 femte ledd: avgjørelsen skal være skriftlig og begrunnet,
     og pasient og pårørende skal informeres.

2) Beslutnings-spesifisitet (sentral nyanse):
   - Samtykkekompetansen vurderes konkret PER BESLUTNING. Dette er
     fordi forståelsesgraden som kreves varierer med beslutningens
     kompleksitet og konsekvenser.
   - En pasient kan ha kompetanse til å velge mellom kjøtt og fisk
     til middag, men ikke til å samtykke i kompleks kirurgi.

3) Beslutning A — influensa-vaksinering:
   - Lav kompleksitet: pasienten må forstå "vaksine for å unngå
     influensa, lite ubehag, beskytter".
   - MMSE 21/30 indikerer mild demens, som typisk bevarer evnen til å
     forstå enkle tiltak.
   - Hvis pasienten kan svare informert ja/nei på "vil du ha
     vaksinen som beskytter mot influensa?" → kompetanse trolig
     BEVART.
   - Anbefaling: gjennomfør samtykkesamtale, dokumenter forståelsen,
     respekter pasientens valg. Pårørende kan være til stede som
     støtte.

4) Beslutning B — hjerteoperasjon med 4% mortalitet:
   - Høy kompleksitet: pasienten må forstå risiko (4% dødsrisiko),
     rehabilitering, alternativer (medisinsk behandling), konsekvens
     av ikke å operere.
   - Risiko-veiing krever evnen til å oppholde og sammenligne
     informasjon over tid — direkte påvirket av MMSE 21 (særlig
     husks-svikt etter 5 minutter).
   - Konkret vurdering: pasienten klarer trolig IKKE å holde fast på
     informasjonen lenge nok til å gjøre informert risiko-veiing →
     samtykkekompetanse trolig BORTFALT for denne beslutningen.
   - § 4-3 andre ledd kan komme til anvendelse → pasienten anses
     ikke å ha samtykkekompetanse for B.

5) Hvem kan beslutte når kompetansen mangler?
   - Pårørende har IKKE rett til å beslutte FOR pasienten i Norge
     (i motsetning til USA/UK med "next of kin").
   - Pbrl § 4-6 første ledd: helsehjelp uten samtykke kan gis hvis
     pasienten mangler samtykkekompetanse OG ikke har avtalt
     helsehjelpen i forhåndssamtykke.
   - Beslutningen tas av helsepersonell etter "antatte
     pasientpreferanser":
     - § 4-6 andre ledd: helsehjelpen skal være "i pasientens
       interesse" og "sannsynlig at pasienten ville ha gitt
       tillatelse".
     - Pårørende skal HØRES (ikke beslutte) der det er mulig — § 4-6
       andre ledd.
   - For inngripende tiltak (her: hjerteoperasjon med 4% mortalitet)
     kan det kreves at pasientens nærmeste pårørende samtykker etter
     § 4-6 andre ledd.
   - Hvis betydelig motstand fra pårørende, eller hvis tiltaket er
     svært inngripende, vurder Fylkesmannens involvering.

6) Hvis pasienten MOTSETTER seg:
   - Pbrl § 4A regulerer somatisk helsehjelp ved motstand fra pasient
     som mangler samtykkekompetanse:
     - § 4A-3 første ledd: hovedvilkår — tillit til at hjelpen er
       nødvendig, og at unnlatelse ville føre til vesentlig
       helseskade.
     - § 4A-3 andre ledd: tiltaket må stå i forhold til behov og
       være i pasientens interesse.
   - Det skal gjøres et formelt vedtak av "den som er ansvarlig
     for helsehjelpen" og det skal sendes til Statens
     helsetilsyn / Statsforvalter for klage.
   - Inngripende tiltak (kirurgi) der pasienten motsetter seg er
     svært høyterskel. Sannsynlig at hjerteoperasjonen IKKE kan
     gjennomføres mot pasientens vilje, selv om kompetansen mangler
     — terskel for tvang er høy, særlig ved livstrussel-vurdering.

Sammendrag:
- A: pasient har trolig samtykkekompetanse → respektér valget.
- B: trolig manglende kompetanse → § 4-6 helsehjelp uten samtykke,
  pårørende høres, inngripende vurdering.
- Motsettelse: § 4A med strenge vilkår; for kirurgi praktisk talt
  sjelden gjennomførbart.
- Skriftlig begrunnet vurdering kreves uansett (§ 4-3 femte ledd).

Påpeker at samtykkekompetansen vurderes per beslutning, ikke
per pasient — og kommer derfor til ulik konklusjon for A og B.

Refererer pbrl § 4-3 (samtykkekompetanse), særlig andre ledd
om hvordan kompetansen kan bortfalle.

Identifiserer pbrl § 4-6 som hjemmel for helsehjelp uten
samtykke, og påpeker at pårørende SKAL HØRES, men ikke
beslutter.

Henviser til pbrl § 4A-3 ved motstand fra pasienten og påpeker
høy terskel, særlig for inngripende tiltak.

Konkluderer eksplisitt: A → kompetanse bevart, B → kompetanse
trolig bortfalt.

Nevner skriftlig begrunnelse-kravet (§ 4-3 femte ledd).


Avveie taushetsplikt mot opplysningsrett ved bekymringsmelding

Explanation:
Tester reasoning over kollisjon mellom helsepersonells taushetsplikt
(helsepersonelloven § 21) og opplysningsplikt til barneverntjeneste (§ 33).
Krever konkret vurdering av terskel, dokumentasjon og prosess — ikke bare
regelanvendelse.

En fastlege har en pasient (mor, 35 år) som under en konsultasjon for
ryggsmerter fortalte at hun "noen ganger river ungene veldig hardt i
armen når de ikke vil komme hjem fra parken". Mor viser tegn til
utmattelse, beskriver søvnløshet, og sier at hun har vurdert antidepressiva
men ikke ønsker det.

Mor sier: "Du har taushetsplikt, ikke sant? Jeg sier ikke dette til en
barnevernsperson."

Vurder fastlegens plikter og handlingsrom. Hva må/kan/bør hun gjøre, og
i hvilken rekkefølge?

Vurdering:

1) Hovedregel — taushetsplikt:
   - Helsepersonelloven § 21: helsepersonell skal hindre at andre får
     adgang eller kjennskap til opplysninger om folks legems- eller
     sykdomsforhold eller andre personlige forhold.
   - Pasientens forventning om taushet er normalt korrekt.

2) Unntak — opplysningsplikt til barneverntjenesten (§ 33):
   - Helsepersonelloven § 33 første ledd: helsepersonell skal i sitt
     arbeid være oppmerksom på forhold som kan føre til tiltak fra
     barneverntjenesten.
   - § 33 andre ledd: helsepersonell skal uten hinder av
     taushetsplikt MELDE FRA til barneverntjenesten ved alvorlig
     omsorgssvikt, eller når et barn viser vedvarende alvorlige
     atferdsvansker.
   - Terskelen er "grunn til å tro at et barn blir mishandlet i
     hjemmet eller utsatt for andre former for alvorlig
     omsorgssvikt" (§ 33 andre ledd jf. barnevernloven § 6-4).

3) Vurdering av om terskelen er nådd:
   - "River ungene veldig hardt i armen" — fysisk handling som kan
     påføre smerte, og potensielt skade. Ikke nødvendigvis
     mishandling per se, men i grenseland.
   - Frekvens "noen ganger" og kontekst (frustrasjon ved henting fra
     park) tilsier IKKE nødvendigvis vedvarende mishandling, men:
   - Mor viser samtidig psykiske belastningstegn (utmattelse,
     søvnløshet, vurdert antidepressiva uten å ta dem) → økt risiko
     for at mestrings-strategier faller sammen og at fysiske episoder
     eskalerer.
   - "Veldig hardt" er pasientens egen vurdering — kan tyde på at
     hun selv erkjenner at det går over en akseptabel grense.

   Konklusjon: terskelen for OPPLYSNINGSPLIKT etter § 33 andre ledd
   er borderline, men med kombinasjonen av (a) fysisk handling som
   kan utgjøre mishandling og (b) mors egen psykiske utmattelse,
   anbefales melding til barneverntjenesten — eller minst en grundig
   vurdering med kollega.

4) Forhold til pasientens forventning om taushet:
   - Pasienten har ikke korrekt forventning. § 33 går FORAN § 21 ved
     barneverns-bekymringer.
   - Fastlegen bør være ÅRLIG med mor: forklare at det er forhold
     som kan utløse plikt, og at hun har plikt til å vurdere dette.
   - Det å holde tilbake informasjon for å beholde tillit er IKKE
     en lovlig avveining når lovens vilkår er oppfylt.

5) Konkret handlingsplan:

   a. Umiddelbart i konsultasjonen:
      - Anerkjenne mors situasjon (utmattelse, søvnproblemer).
      - Be mor utdype hyppighet, intensitet, om barna har fått
        merker, og hvordan barna reagerer.
      - Vurdere mors psykiske helse mer formelt (depresjons-screening,
        PHQ-9).

   b. Informere mor om mulig melde-plikt:
      - Forklare at hvis det vurderes som omsorgssvikt, har lege
        plikt til å melde uavhengig av samtykke.
      - Foreslå at mor selv kontakter familievernkontor eller
        barnevernet for HJELP (ikke melding) — Familievernet er
        frivillig og ofte mer tilgjengelig enn barneverntjenesten.

   c. Egen vurdering og dokumentasjon:
      - Konferere med kollega/leder (anonymt) eller spesialhelsetjeneste
        for veiledning.
      - Dokumentere vurderingen grundig i journal (helsepersonell-
        loven § 39).
      - Hvis terskelen for § 33 vurderes nådd: skriftlig melding til
        barneverntjenesten.

   d. Behandling av mor:
      - Tilby behandling for utmattelse/depresjon.
      - Henvise til psykolog eller DPS hvis indikert.
      - Hjelpe mor å koble seg på familievern/foreldreveiledning.

   e. Oppfølging:
      - Sett ny time innen 1-2 uker.
      - Følg opp om mor faktisk har tatt kontakt med
        familievernkontor / barnevern eller får hjelp.
      - Hvis ikke fremgang: lavere terskel for melding.

6) Vurdering av "selv-melding" vs profesjonell melding:
   - Hvis mor selv tar kontakt med barnevernet for hjelp, kan dette
     redusere behovet for legens melding under § 33 — men det
     fritar ikke automatisk legen fra plikten hvis terskelen er nådd.

Konklusjon:
- Taushetsplikten settes til side når § 33-vilkår er oppfylt.
- Borderline-tilfelle her — krever konkret vurdering, gjerne med
  kollega.
- Riktig praksis: åpenhet med mor, dokumentere, vurdere melding,
  samtidig fokus på behandling av mors psykiske tilstand.

Refererer helsepersonelloven § 33 og forklarer at den går foran
taushetsplikten i § 21 ved alvorlig omsorgssvikt.

Vurderer eksplisitt om terskelen for § 33 er nådd basert på
konkrete fakta — ikke bare meldeplikt automatisk eller
taushetsplikt automatisk.

Foreslår handlingsalternativer utover melding: behandling av
mor, henvisning til familievern, foreldreveiledning,
oppfølging.

Anbefaler å være åpen med mor om plikten — ikke skjule
meldingen for å beholde tillit.

Foreslår konkret dokumentasjon i journal og evt. anonym
konsultasjon med kollega.

Avviser entydig at "jeg har taushetsplikt så jeg kan ikke
gjøre noe" er korrekt svar.


Krav til journalføring — varighet og innhold

Explanation:
Helsepersonelloven § 39 og 40 pålegger plikt til journalføring. Pasient-
journalen skal oppbevares i 10 år (eller lenger ved behov). Vanlige feil
hos modeller: forveksle med GDPR-frister (5 år), eller si "så lenge som
mulig" uten å oppgi konkret hjemmel.

Hvor lenge plikter helsepersonell å oppbevare pasientjournalen, og hvilken
paragraf hjemler oppbevaringsplikten?

Pasientjournal skal oppbevares forsvarlig i minst 10 år etter pasientens
siste kontakt med helsetjenesten. Etter 10 år kan journalen oppbevares
lenger hvis det er nødvendig av hensyn til pasienten, helsepersonellet
eller faglige eller administrative grunner.

Hjemmel: helsepersonelloven § 43 (oppbevaring og overdragelse av journal).
Detaljerte krav om føring følger av §§ 39 og 40 og pasientjournalforskriften.


Pårørende får informasjon — taushetsplikten gjelder

Explanation:
Helsepersonelloven § 21 om taushetsplikt: helsepersonell skal hindre at
andre får adgang eller kjennskap til opplysninger om folks legems- eller
sykdomsforhold. Pårørende har som hovedregel IKKE rett til informasjon
uten pasientens samtykke. Unntak: pasientrettighetsloven §§ 3-3 om barn
under 16 og pasienter uten samtykkekompetanse.

Sønnen til en pasient på sykehjem ringer og krever informasjon om mors
diagnose og behandling. Pasienten er 78 år, har samtykkekompetanse, og
har ikke gitt samtykke til informasjonsdeling.

Kan pleieren gi sønnen informasjon? Hjemle svaret.

Nei. Pleieren har taushetsplikt etter helsepersonelloven § 21.

Pasienten er voksen og har samtykkekompetanse. Pårørende har som hovedregel
ikke rett på opplysninger uten pasientens samtykke (jf. pasient- og
brukerrettighetsloven § 3-3).

Pleieren bør:
1. Bekrefte overfor sønnen at pasienten finnes hos dem (kun det), uten å gi
   helseopplysninger.
2. Be ham snakke med moren direkte og evt. få hennes samtykke til at
   opplysninger kan deles.
3. Hvis pasienten ikke vil dele: respektere det.

\bnei\b|kan\s+ikke|ikke\s+gi helsepersonelloven|hpl §\s*21 samtykke


Forstå "kje" og "ikkje" i bergensk

Explanation:
Bergensk har særtrekk: bruker "ikkje" (ikke) og dels "kje", "korr"
(hvor), "korsen" (hvordan). Modellen må kjenne til sentrale ord for
å forstå Vestlands-dialekt-input.

Hva betyr følgende setning på Bokmål?

"Korsen kommer du deg dit, ikkje kjør kje med bilen for han starta ikkje?"

"Hvordan kommer du deg dit, ikke kjør med bilen for den starter ikke?"

(Eventuelt: "Hvordan kommer du deg dit — ikke kjør med bilen for den
startet ikke" — avhengig av tempus-tolking.)

"Korsen" → "hvordan".

"ikkje" og "kje" begge oversatt til "ikke".

"han" (om bilen) → "den" på Bokmål.

Setningens meningshelhet er klart oversatt.


Identifiser logiske inkonsistenser i en norsk avtale-tekst

Explanation:
Reasoning over norsk språk: ikke ren forståelse, men evne til å avdekke
logiske selvmotsigelser. Tester at modellen leser nøyaktig nok til å
oppdage at to klausuler i samme tekst gjør motstridende krav.

Identifiser logiske inkonsistenser eller motsigelser i denne avtale-teksten:

---
§ 3 Levering
Leverandøren skal levere varene innen 14 dager etter bestilling.

§ 4 Betaling
Kjøper betaler senest 30 dager etter levering.

§ 8 Forsinkelse
Hvis levering forsinkes, kan kjøper trekke 5% per påbegynt uke etter
avtalt leveringsdato. Maksimal trekk er 10%.

§ 12 Bortfall av krav
Alle krav faller bort hvis ikke skriftlig fremsatt innen 21 dager etter
fakturadato.

Inkonsistenser identifisert:

1) § 8 vs § 8 selv (intern selvmotsigelse):
   - "5% per påbegynt uke" + "Maksimal trekk er 10%"
   - 10% / 5% = 2 uker. Etter 2 uker forsinkelse er taket nådd.
   - Hvis forsinkelsen er 3+ uker, gir teksten ingen ekstra konsekvens.
   - Dette er ikke nødvendigvis en feil, men formuleringen "per påbegynt
     uke" antyder kontinuerlig opptjening, mens "maksimal 10%" stopper
     det. Bør formuleres tydeligere.

2) § 12 vs § 4 (mulig logisk konflikt):
   - § 4: betaling 30 dager etter levering
   - § 12: krav faller bort 21 dager etter fakturadato
   - Fakturadato er typisk = levering eller kort etter
   - Hvis kjøper får mangelfull leveranse og betaler senest 30 dager
     senere, er reklamasjons-fristen (21 dager) UTLØPT før betaling.
   - Praktisk problem: kjøper må reklamere før betaling, hvilket gir
     leverandøren makt til å forhale. Inkonsistens med god avtale-praksis
     og potensielt urimelig under avtaleloven § 36.

3) § 8 vs § 12 (tidsfrist-forhold):
   - § 8 om forsinkelse skal trolig kunne påberopes også etter levering
   - § 12 sier alle krav bortfaller 21 dager etter fakturadato
   - Hvis leverandøren leverer 30 dager forsinket, går § 8-trekket på 10%
     — men hvis fakturadato er ved bestilling, er § 12-fristen utløpt
     lenge før levering skjer.

Konklusjon: § 12 er for kort sett opp mot § 4 og § 8. Anbefales endret til
"30 dager etter at kjøper ble eller burde blitt klar over forholdet."

Påpeker at § 12 (21-dagers-frist) er kortere enn § 4
(30 dagers betaling) — hvilket er logisk problematisk.

Påpeker at § 12-fristen kan utløpe før forsinket levering
i det hele tatt har skjedd (hvis fakturadato er ved bestilling).

Vurderer "5% per uke / max 10%"-strukturen i § 8 — om det er
problematisk eller bare uklart.

Foreslår konkret omformulering eller harmonisering av fristene.


Identifiser hvilken målform en blandet tekst gravitterer mot

Explanation:
Test på språk-deteksjon ut fra konkrete språktrekk, ikke metadata.
Modellen må telle Bokmål-/Nynorsk-trekk og avgjøre dominant målform.

Vurder denne teksten — er den i hovedsak Bokmål eller Nynorsk? Begrunn med
konkrete språk-trekk.

"Verksemda har valgt å utvide kontoret. Vi har ansatt to nye medarbeidarar
og forventar at omsetninga skal auke neste år. Styret vil komme tilbake til
saka i neste møte."

Teksten er i hovedsak Nynorsk, men med Bokmål-innslag.

Nynorsk-trekk:
- "Verksemda" (Bokmål: virksomheten)
- "valgt" — i moderne Nynorsk er valgt godkjent (også "vald")
- "medarbeidarar" (Bokmål: medarbeidere) — Nynorsk a-flertall
- "auke" (Bokmål: øke)
- "saka" (Bokmål: saken)
- "møte" — felles
- "kontoret" — felles

Bokmål-innslag (potensielt feil):
- "har valgt" — kan stå, men "har valt" er mer entydig Nynorsk
- "ansatt" (Nynorsk: tilsett)
- "forventar" — felles
- "skal" — felles
- "neste" — felles

Konklusjon: Hovedsakelig Nynorsk, men "ansatt" bør være "tilsett" for å
være konsistent.

Konkluderer at teksten er hovedsakelig Nynorsk.

Identifiserer minst 3 konkrete Nynorsk-trekk (verksemda, medarbeidarar,
auke, saka, etc.) — ikke bare "ser nynorsk ut".

Påpeker at "ansatt" er Bokmål-form og bør være "tilsett".


Identifiser tvetydighet i kontraktsformulering og foreslå presisering

Explanation:
Tester nyansert språkforståelse: norsk juridisk språk har ofte tvetydige
formuleringer som gir uklare rettsvirkninger. Modellen må identifisere
hvilke ord/setninger som er tvetydige, hva som kan tolkes på ulike måter,
og foreslå presisering — krever språk-, juss- og forretningssans samtidig.

Identifiser tvetydigheter i denne klausulen og foreslå presis
omformulering. Begrunn for hver endring.

---
§ 4 Konfidensialitet
Begge parter forplikter seg til å behandle all informasjon som mottas
fra den annen part eller dens forretningsforbindelser som
konfidensiell. Plikten omfatter ikke informasjon som er allment kjent
eller som mottakerparten har rett til å bruke. Plikten gjelder under
avtalens varighet og en rimelig periode etter dens utløp.

Tvetydigheter identifisert:

1) "all informasjon som mottas":
   - Hva regnes som "informasjon"? Muntlig samtale? Tilfeldig observasjon?
     Skjermbilder?
   - Krever den noen markering eller form ("merket konfidensiell"), eller
     gjelder den absolutt all kommunikasjon?
   - Forslag: "all informasjon som er merket 'Konfidensiell' eller
     som med rimelighet bør forstås som forretningskonfidensiell etter
     sin natur og kontekst, uavhengig av om den formidles muntlig,
     skriftlig, elektronisk eller på annen måte."

2) "fra den annen part eller dens forretningsforbindelser":
   - "Forretningsforbindelser" er svært vidt — kan tolkes som leverandører,
     kunder, samarbeidspartnere, til og med konkurrenter ved felles
     arrangement.
   - Forslag: "fra den annen part, dens datterselskaper, eller
     leverandører som handler på vegne av den annen part."

3) "allment kjent":
   - Vagt: kjent for hvem? Bransjen? Allmennheten? Kun en konkurrent?
   - Forslag: "informasjon som var eller blir offentlig kjent uten
     brudd på denne avtale."

4) "rett til å bruke":
   - Tvetydig — rett under denne avtalen, eller etter generell rett?
   - Forslag: "informasjon mottakerparten kan dokumentere at den hadde
     lovlig kunnskap om før mottak under denne avtale, eller som er
     utviklet uavhengig uten bruk av konfidensiell informasjon fra
     den annen part."

5) "avtalens varighet":
   - Hva hvis avtalen termineres for tidlig?
   - Forslag: "fra signering og til avtalen opphører eller termineres."

6) "en rimelig periode":
   - Det STORE tvetydige punktet. "Rimelig" er en juridisk standard,
     ikke en tidsfrist. I tvist vil dette ofte ende i tvil til
     fordel for mottakerparten.
   - Standard NDA-praksis i Norge: 3-5 år for vanlige
     forretningshemmeligheter, ubegrenset for ekte
     forretningshemmeligheter (avtaleloven § 36 kan likevel sette
     grenser).
   - Forslag: "i fem (5) år etter avtalens opphør, med unntak av
     informasjon som utgjør forretningshemmelighet i lovens forstand
     (forretningshemmelighetsloven § 2), hvor plikten gjelder så
     lenge informasjonen er hemmelig."

Generell merknad:
Klausulen mangler også:
- Sanksjoner ved brudd (erstatningsklausul, konvensjonalbot)
- Tilbakelevering / sletting ved opphør
- Rett til ufrivillig deling (myndighetspålegg, rettssak)
- Behandling av personopplysninger (GDPR-overlapp hvis relevant)

Identifiserer "rimelig periode" som hovedtvetydigheten og
foreslår konkret tidsfrist (typisk 3-5 år).

Påpeker at "allment kjent" er vagt og foreslår konkretisering.

Påpeker at "forretningsforbindelser" er for vidt definert.

Gir konkrete omformuleringer, ikke bare påpeker problemer.

Nevner manglende elementer (sanksjoner, tilbakelevering,
myndighets-pålegg, GDPR-overlapp).

Vurderer rettslige standarder (avtaleloven § 36, forretnings-
hemmelighetsloven) der relevant.


Tolk implisitt mening i klagebrev og prioriter respons-elementer

Explanation:
Reasoning over pragmatikk: norske kunder uttrykker ofte alvor og
emosjonell tilstand indirekte. Modellen må lese mellom linjene, identifisere
faktiske krav vs uutalte forventninger, og prioritere hvilke elementer en
god kundeservice-respons må adressere.

En kunde sender denne meldingen til kundeservice:

---
Hei,

Jeg har vært kunde hos dere i 14 år. Aldri klaget før. Men nå må jeg
bare si fra.

Bestilte varen 12. mars. Lovet leveranse innen en uke. Mottok den
9. april — fire uker forsinket. Ingen melding underveis. Da varen
endelig kom, var emballasjen åpnet og en av delene manglet.

Forstår at dere har mye å gjøre, men jeg har et arrangement neste uke
hvor varen skulle brukes. Var dette virkelig vanskelig å håndtere?

Hva tenker dere å gjøre?

Mvh
Anne
---

Identifiser:
1. Hvilke konkrete fakta som krever bekreftelse eller respons
2. Hvilke uutalte forventninger / emosjonelle behov kunden har
3. Prioritert respons-strategi (rekkefølge på elementer)
4. Hva som ville vært FEIL å fokusere på først

Analyse:

1) Konkrete fakta som krever respons:
   - Bestillingsdato: 12. mars
   - Lovet leveranse: innen uke (~19. mars)
   - Faktisk leveranse: 9. april (3 uker forsinket fra lovet, ikke 4
     som kunden sier — verdt å verifisere uten å konfrontere)
   - Manglende kommunikasjon underveis
   - Skadet/åpnet emballasje
   - Manglende del
   - Kunde har arrangement "neste uke" — vurder: er det mulig å erstatte
     i tide?

2) Uutalte forventninger / emosjonelle behov:
   - "14 år, aldri klaget før" → forventer å bli behandlet som
     en lojal kunde med tyngde, ikke som tilfeldig klage. Lojalitet
     er kjernen i emosjonsbildet.
   - "Forstår at dere har mye å gjøre, men..." → kunde signaliserer
     at de er rimelige, men også at unnskyldninger ikke holder.
   - "Var dette virkelig vanskelig å håndtere?" → ironi; kunden
     opplever fundamental respektløshet, ikke bare praktisk problem.
   - "Hva tenker dere å gjøre?" → eksplisitt spørsmål om
     kompensasjon/løsning, men ikke krav om noe spesifikt — gir
     bedriften rom til å vise initiativ.
   - Underliggende: kunden vurderer å avslutte forholdet etter 14 år.
     Det handler ikke bare om denne ordren, men om hva slags relasjon
     bedriften har til lojale kunder.

3) Prioritert respons-strategi:
   a. ANERKJENNELSE først: bekreft mottatt klage, anerkjenn
      opplevelsen som uakseptabel, ikke unnskyldninger eller
      forklaringer.
   b. EIERSKAP: ta personlig ansvar. "Jeg" eller "vi", ikke "systemet".
   c. KONKRET HANDLING for det tidskritiske: verifiser om manglende
      del kan ekspressleveres FØR arrangementet neste uke. Dette er
      det operative som må løses først.
   d. KOMPENSASJON: tilby konkret kompensasjon (f.eks. full retur av
      kjøpesum, gavekort, gratis frakt på neste ordre, eller
      fremrykket levering av ny del). Ikke spør "hva ønsker du?" som
      første tilbud — det legger ansvar tilbake på kunden.
   e. RELASJONS-ANERKJENNELSE: anerkjenn 14 års lojalitet eksplisitt.
      Forskyv samtalen fra transaksjon til relasjon.
   f. INTERN HANDLING: forklar konkret hva som vil endres for å hindre
      gjentagelse (kort, ikke prosess-eufemismer).
   g. OPPFØLGING: forplikt deg til konkret oppfølging når det er løst.

4) FEIL å fokusere på først:
   - Forklare HVORFOR det tok 4 uker (interne unnskyldninger). Kunden
     bryr seg ikke om årsaken før de er anerkjent.
   - Be kunden fylle ut RMA-skjema før varen er erstattet. Det
     overskriver lojalitet med byråkrati.
   - Pirke i fakta-presisjon ("egentlig kun 3 uker forsinket"). Det
     er teknisk korrekt men relasjons-katastrofalt.
   - Henvise til vilkår eller lovens minimum. Lojal kunde forventer
     OVER lovens minimum.
   - Gi standard-tekst eller mal-svar. Lengden på relasjonen krever
     individuell tilnærming.

Identifiserer 14-år-lojaliteten som kjerne i emosjonsbildet,
ikke bare den enkelte hendelsen.

Tolker "Var dette virkelig vanskelig å håndtere?" som ironi
og frustrasjon, ikke et faktisk spørsmål.

Identifiserer at arrangementet neste uke er tidskritisk og
prioriterer konkret handling for å rekke det først.

Foreslår "anerkjennelse først, forklaring senere"-strategi
og advarer mot å fokusere på årsakene før kunden er anerkjent.

Foreslår konkret kompensasjon i stedet for å spørre kunden
hva de vil ha.

Lister konkrete feilgrep (mal-svar, fakta-pirking,
lovens-minimum-henvisning).


Tolk nord-norsk setning med "æ" og "dem"

Explanation:
Nord-norske dialekter (Bodø, Tromsø, Finnmark) bruker "æ" for "jeg",
"dem" for "de", og en rekke distinkte vendinger. Sentral test på
norsk språkdekning.

Hva betyr denne setningen på Bokmål?

"Æ veit kje ka æ skal gjør, men dem sa æ måtte komma ned tidlig."

"Jeg vet ikke hva jeg skal gjøre, men de sa jeg måtte komme ned tidlig."

"Æ"/"æ" → "jeg".

"veit kje" → "vet ikke".

"ka" → "hva".

"dem" (her) → "de".

Den helhetlige meningen er klart oversatt.


Identifiser at tekst er nordsamisk og gi grovoversettelse

Explanation:
Modellen må først gjenkjenne at teksten er nordsamisk (ikke finsk eller annet),
deretter gi rimelig grovoversettelse. Selv hvis full oversettelse er ufull-
stendig, må gjenkjenningen være riktig. Test på språkdekning utenfor topp 50
store språk.

NB: Denne oppgaven krever validering av samisk-talende — er midlertidig
forfattet av ikke-samisk-talende og merket lav-konfidens.

Setningen er en standard hilsen — "God dag, hvordan har du det?" — som finnes
i alle nordsamiske lærebøker. Verifisert mot Sámediggi/Sametingets ordbok.

Hvilket språk er denne teksten skrevet på, og hva betyr den?

"Buorre beaivi, mo manná?"

Dette er nordsamisk (davvisámegiella).

Oversettelse til Bokmål: "God dag, hvordan har du det?" / "God dag, hvordan
går det?".

- "Buorre beaivi" = "God dag"
- "mo manná" = "hvordan går det" / "hvordan har du det"


Oversett trøndersk setning til Bokmål

Explanation:
Trøndersk er en av Norges mest utbredte dialektgrupper. KI-modeller
trent på Bokmål-overvekt feiler ofte på spørreord ("ka" → "hva"),
apokope ("kjørt" → "kjørt", men "skola" → "skolen"), og pronomen
("hu" → "hun", "døm" → "de").

Oversett denne setningen til standard Bokmål:

"E hadd' tenkt å gå på butikken, men ho mor sa ho trængte itj nå."

Jeg hadde tenkt å gå på butikken, men hun (mor) sa hun ikke trengte noe.

"E" → "jeg" — riktig identifisert som førsteperson.

"ho" → "hun" — pronomen riktig oversatt.

"itj" → "ikke" — det negerende adverbet.

"nå" (i denne kontekst) → "noe" (NB: ikke "nå" som tidsuttrykk).

Den helhetlige meningen er bevart — ingen meningsforskyvning.


Oversett kontraktklausul fra Bokmål til Nynorsk

Explanation:
Statlige organer er pliktige til å bruke begge målformer (mållova).
Norske SMB-er som vil selge til offentlig sektor må kunne levere dokumenter
i Nynorsk. Riktig oversettelse krever ikke bare ord-for-ord-bytting, men
Nynorsk-kompatibel grammatikk og setningsstruktur.

Modeller trent primært på Bokmål (som de fleste er) gjør ofte feil her:
bruker bokmålske bøyninger, blander inn engelske kalker, eller produserer
uleselig Nynorsk.

Oversett følgende klausul fra Bokmål til Nynorsk. Behold juridisk presisjon.
Returner kun den oversatte teksten.

---
§ 7 — Mislighold
Dersom én av partene vesentlig misligholder sine forpliktelser etter denne
avtalen, kan den andre parten heve avtalen med umiddelbar virkning.
Heving må meddeles skriftlig.

§ 7 — Misleghald
Dersom ein av partane vesentleg misleghaldar pliktene sine etter denne
avtalen, kan den andre parten heve avtalen med umiddelbar verknad.
Heving må meldast skriftleg.

Resultatet er gjenkjennelig Nynorsk: bruker "ein/eit" (ikke "en/et"),
"ikkje" (ikke "ikke"), "kva" (ikke "hva"), passende verbformer
(-ar/-er, infinitiv på -e), pronomen ("han/ho/det" formelle Nynorsk).

Den juridiske meningen er fullt bevart: "vesentlig mislighold",
"umiddelbar virkning", "skriftlig" oversettes presist.

Bruker konsistent Nynorsk-rettskrivning, ikke blander Bokmål-former
("misligholdet" + "misleghald" eksempelvis).

Ingen ekstra forklaringer, ingen "Her er oversettelsen…", ingen
markdown-fences. Bare den oversatte teksten.


Identifiser blanding av målformer i utkast

Explanation:
Vanlig kvalitetsproblem i offentlige dokumenter: en tekst som *utgir seg*
for å være Nynorsk men inneholder Bokmål-former (eller motsatt). Modellen
må kunne identifisere konkret hvilke ord som er feil målform — en strengere
test enn å bare oversette.

Refererer til mållova § 1 om at offentlige organer skal bruke korrekt målform.

Følgende tekst skal være i Nynorsk, men inneholder feil. Identifiser hvilke
ord/uttrykk som er på Bokmål (ikke Nynorsk), og hva de bør erstattes med.

---
"Kommunen ønsker å invitere alle bedrifter som ikke har deltatt i prosessen
til å sende inn sine forslag innen fristen. Vi ber om at innspillene er
konkrete og at de tar utgangspunkt i kommunens prioriteringer."

Bokmålske ord/uttrykk i den "nynorske" teksten (med rettelse):
- "ønsker" → "ønskjer"
- "ikke" → "ikkje"
- "innspillene" → "innspela"
- "tar" → "tek"

Note: "sine forslag" er greit nynorsk; "å invitere" og "frist" er felles.

Identifiserer "ikke" som Bokmål, foreslår "ikkje".

Identifiserer "ønsker" som Bokmål, foreslår "ønskjer".

Identifiserer "tar" som Bokmål, foreslår "tek".

Identifiserer at "innspillene" har Bokmål-flertallsform —
Nynorsk har "innspela".

Plager ikke ord som er korrekt Nynorsk (eks. "vi", "kommunen",
"sine") — falske positiver trekker score.


Oversett offentlig informasjonstekst fra Nynorsk til Bokmål

Explanation:
Mange offentlige etater publiserer informasjon på Nynorsk. Norske SMB-er
må kunne oversette til Bokmål for sin kommunikasjon. Dette er den
motsatte retningen av bn-001 og tester om modellen håndterer Nynorsk-input
presist.

System:
Du er en norsk språk-assistent. Returner kun den oversatte teksten, ingen
forklaringer eller markdown-fences.

Oversett følgende tekst fra Nynorsk til Bokmål. Bevar betydningen presist.

---
Verksemder med fleire enn fem tilsette skal ha skriftlege rutinar for
varsling om kritikkverdige forhold. Rutinane skal utformast i samarbeid
med arbeidstakarane og deira tillitsvalde, og skal gjerast kjende for
alle tilsette.

Virksomheter med flere enn fem ansatte skal ha skriftlige rutiner for
varsling om kritikkverdige forhold. Rutinene skal utformes i samarbeid
med arbeidstakerne og deres tillitsvalgte, og skal gjøres kjent for
alle ansatte.

Resultatet bruker Bokmål-konsistente former: "virksomheter" (ikke
verksemder), "tilsette" → "ansatte", "rutinar" → "rutiner",
"tillitsvalde" → "tillitsvalgte", "kjende" → "kjent".

Den juridiske meningen er fullt bevart: "skriftlige rutiner",
"kritikkverdige forhold", "i samarbeid med", "tillitsvalgte".

Ingen Nynorsk-former lekker inn ("ikkje", "verksemd", "fleire"
skal ikke stå i resultatet).

Ingen "Her er oversettelsen…", ingen markdown-fences, bare teksten.


Strukturer rådata fra Brreg som JSON

Explanation:
En vanlig SMB-oppgave: noen sender deg en kunde-bestilling og du må slå opp
selskapet i Brønnøysund. Modellen må kunne lese typisk Brreg-respons og
produsere strukturert JSON for videre bruk i regnskap eller CRM.

Krever at modellen kjenner norske selskapsformer (AS, ASA, ENK, ANS, DA),
organisasjonsnummer-format (9 siffer, leses som "XXX XXX XXX"), og
at den ikke blander sammen "stiftelsesdato" og "registreringsdato".

Strukturert som typisk Brreg-eksport. Org-nr er fiktivt.

System:
Du er en norsk dataingeniør. Når du blir bedt om JSON, returner gyldig JSON
uten kommentarer eller markdown-fences.

Strukturer følgende selskaps-data som JSON. Bruk feltnavnene:
navn, organisasjonsnummer, organisasjonsform, stiftelsesdato, naeringskode,
forretningsadresse (med felt: gate, postnummer, poststed).

---
Tenki Labs AS
Org.nr: 919 845 311
Selskapsform: Aksjeselskap (AS)
Stiftet: 12. mars 2024
Registrert i Foretaksregisteret: 15. mars 2024
Næring: 62.020 - Konsulentvirksomhet tilknyttet informasjonsteknologi
Forretningsadresse: Storgata 12, 0155 Oslo


Identifiser om signaturberettigede er korrekt registrert

Explanation:
Vurdering av signaturrett er kritisk i SMB-jus. "Signatur" i Brreg betyr hvem
som kan binde selskapet juridisk. "Hver for seg" vs "i fellesskap" er ulike
konfigurasjoner med store konsekvenser. En modell som anbefaler at en
prokurist kan signere kontrakter alene når kun "to i fellesskap" er
registrert, kan utløse store erstatningskrav.

System: Du er en norsk juridisk assistent.

Et selskap har følgende registrering i Brønnøysund:

Signatur: To styremedlemmer i fellesskap.
Prokura: Daglig leder alene.

Spørsmål: Kan daglig leder alene signere en leveranseavtale på 5 mill. NOK
som binder selskapet? Begrunn kort.

Nei. Signatur (rett til å binde selskapet i alle disposisjoner) er kun gitt
til to styremedlemmer i fellesskap. Prokura gir daglig leder rett til
ordinære forretninger og daglig drift, men en avtale på 5 millioner ligger
utenfor "ordinær daglig drift" og krever signatur fra to styremedlemmer.


NUF — vurder norsk utenlandsk filial

Explanation:
NUF (Norsk avdeling av utenlandsk foretak) er en filial av et utenlandsk
selskap registrert i Norge. Eier-strukturen ligger i utlandet, men filialen
kan inngå avtaler med norske kunder. Modellen må kjenne strukturen og at
morselskapet hefter for filialens forpliktelser (i motsetning til norske AS).

Hyppig misforståelse: NUF har "begrenset ansvar" som norsk AS — feil.

En norsk kunde lurer på å inngå en stor avtale med "Acme Solutions NUF",
en NUF av et britisk Ltd-selskap. Hva er det viktige å vite om
ansvarsstrukturen ved en NUF, og hva bør kunden sjekke før avtaleinngåelse?

En NUF er ikke en selvstendig juridisk enhet — det er en filial. Det
utenlandske morselskapet (her: et britisk Ltd) er den juridiske kontraktsparten
og er ansvarlig for forpliktelsene.

Kunden bør sjekke:
1. Det utenlandske morselskapets økonomiske soliditet (Companies House for UK Ltd).
2. At NUFen har norsk daglig leder/representant registrert i Brreg.
3. Vurder om norsk eller engelsk lov gjelder (inntas typisk i avtalen).
4. Risiko hvis morselskapet går konkurs i hjemlandet — kreditorforfølgelse i UK.


Totalbeløp inkl. MVA på enkel faktura

Explanation:
Dette er den vanligste faktura-oppgaven en regnskapsfører eller bedriftseier
møter daglig: gitt en faktura, finn totalbeløpet inklusive MVA. Modellen må
håndtere norsk tallnotasjon (mellomrom som tusenskiller, komma som desimal-
separator), gjenkjenne MVA-25%-satsen, og legge til riktig.

Generert basert på malen til norske håndverker-fakturaer. Ingen reelle
organisasjons- eller personopplysninger.

System:
Du er en norsk regnskaps-assistent. Svar kort og presist.
Ikke forklar prosessen med mindre du blir bedt om det.


Faktura med blandet MVA-sats (25%, 15%, 0%)

Explanation:
Norske SMB-er som driver kafé, butikk eller blandet virksomhet får ofte
fakturaer med varer på flere MVA-satser: 25% standard, 15% mat (servering 25%),
0% bøker/aviser. Modellen må identifisere hver sats og beregne riktig totalt
MVA-beløp. Dette er en typisk feil-kilde i regnskapsprogrammer som kjører
automatisk og en god test for finkornet faktura-forståelse.

Realistisk leverandør-faktura til en kafé. Ingen reelle organisasjonsnumre.

System: Du er en norsk regnskaps-assistent. Svar kun med totalbeløpet.


Identifiser KID-nummer fra faktura-tekst

Explanation:
KID (Kundeidentifikasjon) er Nordens lokale faktura-referanse-format.
Modeller trent primært på engelsk litteratur kjenner ofte ikke KID som
konsept og forveksler det med andre tall (organisasjonsnummer, fakturanr).
Dette er en direkte test på norsk-spesifikk faktura-vokabular.

System: Du er en norsk regnskaps-assistent. Svar kort: kun KID-nummeret, intet annet.

Hva er KID-nummeret på denne fakturaen?

---
Bjørnsen Rør AS · Fakturanr 2026-0143
Til: Solveigs Frisør AS · Org.nr 998 877 665
Dato: 12.04.2026 · Forfall: 26.04.2026

Reparasjon av rør i kjeller    4 200,00
MVA 25%                        1 050,00
Total                          5 250,00

Bankkonto: 1234.56.78901
KID: 5560000020260143
IBAN: NO93 1234 5678 901

Fakturaen forfaller 14 dager etter fakturadato.


Beregn forsinkelsesrente på forfalt faktura

Explanation:
Forsinkelsesrente i Norge reguleres av forsinkelsesrenteloven. Renten settes
halvårlig av Finansdepartementet (per 1. januar og 1. juli). For 1. halvår
2026 er den 12,75% p.a. (styringsrente 4,5% + 8,25 prosentpoeng).
Beregning: hovedstol × rente × dager / 365.

Dette er en hard oppgave fordi modellen må:
(a) kjenne dagjeldende rente-sats — kan kreve nyere kunnskap eller en god
    forutsetning; vi gir den i prompten for å gjøre det fair
(b) regne dager mellom datoer riktig
(c) ikke bli forvirret av MVA i utgangsbeløpet

System: Du er en norsk regnskaps-assistent. Svar kun med rente-beløpet i NOK.

Beregn forsinkelsesrenten på følgende forfalte faktura.
Forsinkelsesrentesatsen for 1. halvår 2026 er 12,75% per år.
Bruk faktiske dager / 365 som beregningsmetode.

Faktura-detaljer:
- Total inkl. MVA: 50 000,00 kr
- Forfallsdato: 1. februar 2026
- Betalingsdato: 1. mai 2026

Hvor mye skal det betales i forsinkelsesrente?

Svar kun med beløpet i NOK (f.eks. "1 234,56").


Faktura med rabatt og MVA på rabattert sum

Explanation:
Vanlig forvirring: rabatt skal trekkes fra FØR MVA beregnes. Mange modeller
feiler ved å regne MVA på brutto og deretter trekke rabatten fra. Dette er
en bokføringsfeil som leder til feil MVA-rapportering.

System: Du er en norsk regnskaps-assistent. Svar kun med totalbeløpet inkl. MVA.

Hva er totalbeløpet inkl. MVA på fakturaen?

Vare A: 10 000,00 kr eks. MVA
Rabatt: 15%
MVA-sats: 25%


Identifiser kreditnota vs ordinær faktura

Explanation:
Kreditnota har negativt fortegn på beløp og brukes til å reversere en
tidligere faktura. Modeller skal kjenne forskjellen og ikke behandle en
kreditnota som en ny utgift.

System: Du er en norsk regnskaps-assistent.

Hvilken type dokument er dette, og hva blir effekten på regnskapet?

---
KREDITNOTA
Kreditnotanr: KN-2026-018
Refererer til faktura: 2026-0142
Dato: 03.05.2026

Fra: Hansen Bygg AS
Til: Lillevik AS

Beskrivelse                            Beløp
-------------------------------------------
Refusjon — feil mengde fakturert     -2 500,00
MVA 25%                                -625,00
-------------------------------------------
Total                                -3 125,00

Dette er en kreditnota (ikke en faktura). Den reverserer en tidligere faktura
delvis. Effekten på regnskapet er at det reduserer skyldig beløp med
3 125,00 kr (negativt — reduserer leverandørgjeld og inngående MVA tilsvarende).


Konverter EUR-faktura til NOK med dagskurs

Explanation:
Norske SMB-er som handler internasjonalt får jevnlig EUR/USD-fakturaer som
må bokføres i NOK med dagskurs. Bokføringsforskriften § 5-2 sier at man
skal bruke kursen på fakturadato (eller månedsgjennomsnitt om man har det
som fast praksis).

System:
Du er en norsk regnskaps-assistent. Returner kun beløpet i NOK avrundet
til to desimaler.

Konverter dette fakturabeløpet fra EUR til NOK ved bruk av oppgitt dagskurs.

Faktura-beløp: 1 250,00 EUR
EUR/NOK kurs på fakturadato: 11,7250

Hva er beløpet i NOK?


Sykepenger — arbeidsgiverperiode og NAV-overgang

Explanation:
Arbeidsgiverperioden for sykepenger er 16 kalenderdager (folketrygdloven
§ 8-19). Etter dette tar NAV over. Beløpet er begrenset til 6 G
(grunnbeløpet, ca. 124 000 kr per 1G fra 1. mai 2025).

Dette er en svært vanlig SMB-spørsmål — bedrifts-eier eller daglig leder
må forstå hva som gjelder ved sykefravær.

Folketrygdloven § 8-19 (arbeidsgiverperioden), § 8-10 (6 G-grensen).

En av mine ansatte (kontoransatt, fast lønn 700 000 NOK/år) er sykmeldt
fra mandag 4. mai 2026. Hvor lenge må jeg som arbeidsgiver betale lønn
før NAV tar over, og er det tak på beløpet NAV utbetaler?

Arbeidsgiverperioden er 16 kalenderdager (folketrygdloven § 8-19).
Det betyr at du som arbeidsgiver dekker lønn for dagene 4. til og med
19. mai 2026. Fra 20. mai trer NAV inn.

NAV utbetaler sykepenger inntil 6 G. 1 G er per mai 2025 124 028 kr,
6 G er ca. 744 168 kr/år. En lønn på 700 000 kr ligger under 6 G og blir
derfor dekket fullt ut av NAV (etter at arbeidsgiverperioden er ferdig).

Sier 16 kalenderdager (eller "16 dager") som arbeidsgiverperiode.

Refererer til folketrygdloven § 8-19 eller "ftrl § 8-19".

Nevner 6 G-taket på NAVs sykepenger.

Anvender på den konkrete situasjonen (datoer, lønn under 6G).


Beregn feriepenger ved oppsigelse

Explanation:
Feriepenger er 10,2% av brutto lønn (12% for tariff-bundne med 5 ukers ferie).
Ferieloven § 11 nr 1 — feriepenger utbetales i juni eller ved sluttoppgjør.
Ved oppsigelse: opptjente feriepenger frem til sluttdato skal utbetales,
pluss feriepenger av kommende ferieår's opptjening dersom relevant.

Hyppig SMB-feil: blande "feriepenger" med "fritidsdager", glemme tilleggs-
satsen for tariff-bundne, eller ikke regne med opptjening i sluttkvartalet.

En ansatt slutter 31. august 2026. Vedkommende har ikke tatt ut ferie i 2026.
Lønnen var 600 000 kr/år (fast). Bedriften har ikke tariffavtale.

Hvor mye skal utbetales i feriepenger ved sluttoppgjør? Antakelser tillatt
så lenge de er klart opplyst.

Feriepengene beregnes av lønn opptjent i 2025 (året før ferieåret 2026):
600 000 × 10,2% = 61 200 kr.

I tillegg har vedkommende opptjent feriepenger gjennom 2026 (jan–aug):
ca. 8/12 av årslønn × 10,2% = 400 000 × 10,2% = 40 800 kr.
Disse skal også med i sluttoppgjøret.

Totalt feriepenger ved sluttdato 31.08.2026: 61 200 + 40 800 = 102 000 kr.

(Antakelse: lønn har vært stabil de siste 12 mnd. Bedriften betaler
10,2% etter ferielovens minimum siden den ikke har tariffavtale.)

Bruker 10,2% feriepenger-sats (ikke 12% siden ikke tariff).

Inkluderer feriepenger opptjent i 2025 (61 200 kr).

Inkluderer feriepenger opptjent i 2026 frem til sluttdato.

Totalt rundt 100 000 kr (±20 000 aksepteres for ulike antakelser).


Overtidsbetaling — minimum-tillegg

Explanation:
Arbeidsmiljøloven § 10-6 niende ledd: minimum 40% tillegg for overtid.
Tariff- eller individuell avtale kan ha høyere (50% eller mer). Modellen
må kjenne lovens minimum og forklare at avtale kan øke det.

En arbeidstaker har ordinær timelønn 350 kr og jobber 5 timer overtid
i en uke. Bedriften har ingen tariffavtale. Hvor mye skal overtidsbetalingen
være, og hvilken paragraf i hvilken lov hjemler tillegget?

Lovens minimum er 40% tillegg etter arbeidsmiljøloven § 10-6 niende ledd.

Beregning:
Ordinær timelønn:    350 kr
Tillegg (40%):       140 kr
Overtidstimelønn:    490 kr per time
5 timer × 490:       2 450 kr


Foreldrepermisjon — fordeling mellom foreldre

Explanation:
Foreldrepermisjon i Norge er strukturert som total ramme på 49/59 uker
(100%/80% lønn) etter folketrygdloven kapittel 14. Av disse er det
mors-/fars-kvoter (15 uker hver) og en fellesperiode. Modellen må kunne
redegjøre for at det IKKE er full valgfri fordeling — kvotene er
reservert.

Hyppig forveksling: at "all permisjon kan gis til mor". Feil — far/medmor
har egen kvote på 15 uker som ikke kan overføres (med visse unntak).

Folketrygdloven kapittel 14, særlig § 14-9 (fedrekvote) og § 14-10
(mødrekvote). Tall stabile per 2026.

Hvordan er foreldrepermisjon i Norge strukturert per 2026? Hvor mye er
forbeholdt mor, hvor mye far/medmor, og hvor mye kan deles fritt?
Antakelse: full lønn (100%-dekningsgrad).

Total ramme ved 100% dekningsgrad: 49 uker (folketrygdloven kapittel 14).

Fordeling:
- 3 uker FØR fødselen: forbeholdt mor.
- 6 uker ETTER fødselen: forbeholdt mor (medisinsk).
- 15 uker: mødrekvote (etter foreldrepenger-perioden, kan ikke overføres).
- 15 uker: fedrekvote (kan ikke overføres til mor unntatt ved særskilte
  forhold som sykdom eller alvorlig sykdom hos far).
- 16 uker: fellesperiode som kan deles fritt mellom foreldrene.

Hjemmel: folketrygdloven §§ 14-9 og 14-10.


Identifiser ulovlig konkurranseklausul i arbeidsavtale

Explanation:
Arbeidsmiljøloven kapittel 14 A regulerer konkurransebegrensinger.
En konkurranseklausul kan kun gjelde i 12 måneder etter avsluttet arbeids-
forhold (§ 14 A-3) og krever at arbeidsgiver betaler kompensasjon.
En klausul som er på 24 måneder uten kompensasjon er ulovlig — modellen må
identifisere dette og sitere riktig hjemmel.

Dette er en typisk SMB-faye: standard-mal hentet fra utlandet brukes
ureflektert, og er ulovlig under norsk rett.

Vurder følgende klausul i en arbeidsavtale. Er den lovlig under norsk rett?
Hvis ikke, hvilken paragraf er hjemmelen for at den er ulovlig, og hvilke
endringer ville gjort den lovlig?

---
§ 12 Konkurranseforbud
Den ansatte forplikter seg til, i et tidsrom av 24 måneder etter avsluttet
arbeidsforhold, å ikke ta arbeid hos eller etablere virksomhet i konkurranse
med arbeidsgiver. Klausulen gjelder uten økonomisk kompensasjon.

Klausulen er IKKE LOVLIG.

Begrunnelse:
- Arbeidsmiljøloven § 14 A-3 setter maksimal varighet på 12 måneder.
  24-måneders bindingstid er ulovlig.
- § 14 A-4 krever at arbeidsgiver betaler kompensasjon tilsvarende minst
  100% av lønn opp til 8 G og 70% over. "Uten økonomisk kompensasjon" er
  derfor også ulovlig.

For å gjøre klausulen lovlig må:
- Varighet reduseres til maks 12 måneder
- Det legges til kompensasjons-bestemmelse iht. § 14 A-4
- Arbeidsgiver må gi skriftlig redegjørelse om gyldighet (§ 14 A-2)

Modellen konkluderer klart med at klausulen ikke er lovlig.
Tvilsom eller bekreftende svar gir lav score.

Sitterer arbeidsmiljøloven kapittel 14 A (eller § 14 A-3 / § 14 A-4
eksplisitt). Bruker riktige paragraf-numre.

Identifiserer at 24 mnd overstiger lovens 12 mnd grense.

Påpeker at "uten økonomisk kompensasjon" er ulovlig — det kreves
kompensasjon (typisk 100% av lønn opp til 8 G).


Risiko-vurdering av leveranseavtale med ansvarsbegrensning

Explanation:
Ansvarsbegrensninger i leveranseavtaler er svært vanlige men kan være
problematiske: norsk rett begrenser muligheten til å fraskrive seg ansvar
for grov uaktsomhet og forsett (kjøpsloven § 41 om opsetlig misligholdelse,
avtaleloven § 36 om urimelig avtale).

Modellen må kjenne grensen mellom legitime ansvars-tak (greit) og
fraskrivelse av forsett (ugyldig). Dette skiller en SMB-relevant juridisk
modell fra en som hallusinerer.

Vurder følgende ansvarsbegrensning i en leveranseavtale mellom to norske
selskaper. Er den juridisk holdbar i Norge? Hva ville en advokat anbefale
å endre?

---
Klausul 14 — Ansvarsbegrensning
Leverandørens samlede erstatningsansvar uansett ansvarsgrunnlag,
herunder ved forsett, grov uaktsomhet og personskade, er begrenset til
10% av kontraktssummen.

Klausulen er IKKE fullt ut juridisk holdbar.

- Ansvars-tak på 10% kan være lovlig for ordinære kontraktsbrudd.
- MEN: ansvarsfraskrivelse for FORSETT og GROV UAKTSOMHET er ikke
  rettsgyldig under norsk rett. Dette følger av alminnelige obligasjons-
  rettslige prinsipper og kan settes til side etter avtaleloven § 36.
- Begrensning av ansvar for PERSONSKADE er problematisk under
  skadeerstatningsloven og produktansvarsloven (avhengig av konteksten)
  og bør utelates.

Anbefalt endring:
"Leverandørens samlede erstatningsansvar er begrenset til 10% av
 kontraktssummen, med unntak av ansvar som følger av forsett, grov
 uaktsomhet, personskade og produktansvar etter ufravikelig lov."

Identifiserer at ansvars-fraskrivelse for forsett er ugyldig.

Identifiserer at fraskrivelse for grov uaktsomhet er problematisk.

Refererer til avtaleloven § 36 (sensurregelen) eller likeverdig
norsk hjemmel.

Påpeker at personskade krever særskilt vurdering.

Foreslår konkret omformulering, ikke bare kritikk.


Force majeure-klausul — er pandemi inkludert

Explanation:
Etter Covid-19 har "force majeure"-klausuler blitt nøye gransket.
Vanlig listing er "krig, opprør, naturkatastrofer, brann" — mens pandemi
ikke står eksplisitt og må tolkes inn. Norsk høyesterettspraksis varierer.
Modellen må kunne identifisere at klausulen er åpen for tolkning og
anbefale eksplisitt tilføyelse.

Vurder denne force majeure-klausulen. Dekker den en pandemi-relatert
forsinkelse, eller bør klausulen oppdateres?

---
§ 11 — Force majeure
Ingen part hefter for forsinkelse eller mislighold som skyldes
ekstraordinære og uforutsigbare hendelser utenfor partenes kontroll,
herunder krig, terrorhandling, opprør, naturkatastrofer, brann og
myndighetsvedtak.

Klausulen er IKKE eksplisitt om pandemi. Den lister "krig, terror, opprør,
natur, brann, myndighetsvedtak" men ikke pandemier eller epidemier.

Tolkningsspørsmål: pandemi kan FALLE INNUNDER "ekstraordinære og uforutsig-
bare hendelser utenfor partenes kontroll" (vid formulering), særlig hvis
pandemien utløser konkrete myndighetsvedtak (lockdown, reiserestriksjoner)
som er listet. Men dette er tolknings-usikkert og blir ofte tvistepunkt.

Anbefaling:
- Legg til "pandemi, epidemi, og helse-relaterte myndighetspålegg" eksplisitt
- Vurder også cyber-angrep og kritisk infrastruktur-svikt

Påpeker at "pandemi" ikke står eksplisitt i klausulen.

Påpeker at pandemi kan/kan ikke regnes inn under "ekstraordinære
hendelser" og at dette er åpent for tolkning.

Foreslår eksplisitt tilføyelse av pandemi/epidemi i listen.

Påpeker koblingen mellom pandemi og myndighetsvedtak (som er listet).


Avslå urettferdig refusjon på en høflig måte

Explanation:
Norsk forretnings-tone er saklig og direkte uten å være kald. Modeller trent
primært på engelsk har en tendens til å bli enten (a) overdrevent unnskyldende
("I am SO incredibly sorry...") eller (b) for direkte og uhøflige.
Riktig norsk tone: vennlig, beklagende der det passer, klar og uten omsvøp.

Denne oppgaven tester evnen til å avvise et krav uten å skape kunde-konflikt.

Du er kundeservice-medarbeider hos en norsk netthandel. En kunde har sendt
følgende e-post:

---
Hei. Jeg kjøpte en sofa hos dere for 6 måneder siden.
Den har nå begynt å miste fargen på armlenene fordi solen treffer den.
Jeg krever full refusjon eller ny sofa kostnadsfritt. Sofaen var 18 000 kr.
Sender bilder.
---

Reklamasjon på fargefading på grunn av direkte sollys er IKKE en reklamasjons-
berettiget mangel under forbrukerkjøpsloven (vanlig slitasje + brukerfeil).
Skriv et profesjonelt avslags-svar. Vær empatisk men tydelig. Forklar
hvorfor og hva kunden eventuelt kan gjøre videre.

(Eksempel på godt svar — ikke eneste riktige formulering)

Hei,

Takk for at du tok kontakt og sendte bilder.

Vi forstår at det er kjedelig at sofaen har endret seg, og vi setter pris
på at du er åpen om hva som har skjedd. Dessverre kan vi ikke imøtekomme
kravet om refusjon eller ny sofa.

Misfarging på grunn av direkte sollys faller utenfor det vi etter
forbrukerkjøpsloven kan dekke som mangel — det regnes som vanlig
slitasje og påvirkning fra omgivelsene snarere enn en feil ved produktet.
De fleste tekstil- og lærtyper vil over tid endre seg ved direkte UV-eks-
ponering. Dette er beskrevet i vedlikeholdsanvisningen som fulgte sofaen.

Vi har likevel et par konkrete forslag du kan vurdere:
- Vi kan tilby et restaurerings-/farge-pleie-produkt som kan jevne ut
  fargen noe — pris ca. 450 kr.
- For fremtiden anbefaler vi å unngå direkte sollys på møblet, eller
  bruke et tynt teppe på de eksponerte flatene.

Si gjerne ifra om du vil bestille pleie-produktet eller ønsker mer
informasjon.

Vennlig hilsen,
Kundeservice

Tonen er saklig og vennlig, ikke overdreven unnskyldende eller kald.
Føles autentisk norsk, ikke oversatt fra engelsk.

Sier tydelig at kravet ikke kan imøtekommes — ikke vag eller
vidåpent for forhandling.

Forklarer at sol-fading faller utenfor reklamasjons-rettighet
(forbrukerkjøpsloven, slitasje, brukerfeil). Behøver ikke sitere § men
må forklare resonnementet.

Foreslår en alternativ vei (pleie-produkt, vedlikeholds-tips,
rabatt på neste kjøp).

Unngår direkte oversettelser fra engelsk ("I apologize for the
inconvenience" → "Beklager ulempen" er greit; "Vi setter pris på
din henvendelse" er en kalk).


Beklage forsinket leveranse uten å påta seg ansvar utenfor kontroll

Explanation:
Klassisk SMB-situasjon: kundens pakke er forsinket pga transportør, ikke
bedriften. Den ansatte må uttrykke beklagelse uten å:
(a) lyve om hva som skjedde,
(b) eskalere saken (kunden får krav som vi ikke kan oppfylle),
(c) være kald og defensiv.

Tester den karakteristiske norske kundeservice-tonen: direkte, ærlig,
konstruktivt løsende.

En kunde har skrevet:

"Jeg bestilte en gave til bursdag 4. mai og dere lovet leveranse innen 3. mai.
Nå er det 5. mai og jeg har fortsatt ikke fått pakken. Bursdagen var i går.
Hvorfor er dere så useriøse?"

Pakken ble sendt til rett tid fra deres lager 2. mai med PostNord.
Det er PostNord som har forsinket leveransen, pakken er på vei og forventes
i morgen.

Skriv et kort, profesjonelt svar.

(Eksempel)

Hei,

Beklager virkelig at pakken ikke kom frem til bursdagen — det forstår vi
må ha vært veldig kjedelig. Jeg har sjekket forsendelsen og kan se at vi
sendte den fra lageret 2. mai som planlagt, men PostNord har dessverre fått
en forsinkelse i transporten.

Pakken er nå på vei og er forventet hos deg i morgen 6. mai.

For å gjøre opp for ulempen tilbyr vi deg et gavekort på 200 kr som du kan
bruke ved neste handel. Det er sendt til e-posten din.

Si gjerne ifra om noe ikke stemmer når pakken kommer.

Vennlig hilsen,
Kundeservice

Beklager genuint, men ikke overdreven eller selvflagellerende.

Er åpen om at PostNord (eller transportør) er forsinket — ikke
skyver det vekk, ikke tar ansvar for noe utenfor egen kontroll.

Forteller hvor pakken er og når den kommer.

Tilbyr noe konkret (gavekort, fri frakt, beklagelses-rabatt).

Ikke for langt. Kunden er irritert; et kort, klart svar er bedre.


Forklare prisøkning til lojal kunde

Explanation:
Klassisk SMB-utfordring: kommunisere prisøkning uten å miste kunden.
Norsk forretnings-kultur verdsetter ærlighet og kontekst over markedsspeak.
Modellen må unngå (a) corporate-fluff ("for å fortsette å levere førsteklasses
verdi…"), (b) defensiv unnskyldning, (c) blame på "markedet" uten innhold.

Du er kundeansvarlig hos et regnskapsbyrå. En kunde har vært hos dere i 4 år
og betaler i dag 4 500 kr/mnd. Dere må heve prisen til 5 200 kr/mnd
(+15,5%) på grunn av økte lønnskostnader og bredere oppgaver.

Skriv en kort, ærlig e-post som:
- Forklarer årsaken til økningen
- Anerkjenner kundens lojalitet
- Tilbyr en samtale hvis kunden har spørsmål
- Ikke er for lang

Eksempel:

Hei Marius,

Jeg vil informere deg om at vi fra og med 1. juli 2026 må justere månedshonoraret
ditt fra 4 500 til 5 200 kr — en økning på 15,5%.

Bakgrunnen er todelt: lønnskostnadene våre har økt vesentlig over de siste
to årene, og oppgavene vi gjør for deg har gradvis blitt mer omfattende
(særlig MVA-rapportering og kvartalsrapporter for nye datterselskap).

Jeg vet du har vært kunde hos oss i fire år, og det setter vi stor pris på.
Det er derfor jeg vil at du skal høre dette direkte fra meg, ikke som en
formell prisliste i posten.

Hvis du har spørsmål eller vil ha en samtale om hva økningen dekker —
ring meg på [telefon] eller svar på denne e-posten.

Med vennlig hilsen,
[Navn]

Forklarer årsak konkret (lønn, oppgavevolum, etc.) — ikke vag
markedsspeak som "økte kostnader generelt" uten innhold.

Nevner eksplisitt at kunden har vært lenge hos dere, eller på annen
måte anerkjenner relasjonen.

Inviterer til samtale, ikke "her er prisen, ta det eller la det".

Tonen er saklig og direkte — unngår "for å fortsette å levere
førsteklasses verdi til våre verdifulle kunder"-fraser.

Ikke kortere enn 5 setninger, ikke lenger enn 15. En e-post, ikke et
whitepaper.


Riktig lov-§ for 4 ukers ferie

Explanation:
Ferieloven § 5 første ledd er hjemmelen for at arbeidstakere har rett til
ferie i 25 virkedager (4 uker og 1 dag — den ekstra dagen er den såkalte
"Grunnlovsdagen"-tradisjonen). Sitering av riktig § er en lakmustest på
norsk juridisk grunnkunnskap. Hallusinerte § (eks. "§ 4 ferieloven" eller
"§ 12") er en svært vanlig feil i utenlandske LLM-er.

Basert på Lovdata-publikasjon av Ferieloven (1988-04-29 nr 21), § 5.

System:
Du er en norsk juridisk assistent. Når du siterer norske lover, oppgi alltid
paragraf-nummer på formen "§ X" eller "§ X-Y" og lovens navn.

Hvilken paragraf i norsk lov hjemler arbeidstakerens rett til
4 ukers ferie? Oppgi lov og paragraf.


Hjemmel for permittering uten lønn

Explanation:
Permittering reguleres av permitteringslønnsloven. Arbeidsgiver kan permittere
ved "saklig grunn" — typisk midlertidig redusert produksjon. Etter
permitteringslønnsloven § 3 har arbeidsgiver lønnsplikt i de første 15 dagene
av permitteringsperioden (lønnspliktdagene), deretter går den ansatte over
på dagpenger fra NAV.

Dette er en hyppig forekommende SMB-situasjon (særlig under nedgangstider) og
riktig sitering er kritisk. Modeller som hallusinerer "arbeidsmiljøloven § 14"
eller "ferielov" tas ut.

Permitteringslønnsloven (1988-08-06 nr 22). Lønnspliktperioden ble redusert
fra 30 til 15 dager fra 1. juli 2024 og er stabil i 2026.

System: Du er en norsk juridisk assistent.

Hvor mange dager må arbeidsgiver betale lønn til en permittert arbeidstaker
før dagpenger fra NAV trer inn (etter gjeldende rett 2026), og hvilken lov
og paragraf hjemler dette?

Lønnspliktperioden er 15 dager. Hjemmelen er permitteringslønnsloven § 3.


Maks ukentlig arbeidstid for kontoransatt

Explanation:
Arbeidsmiljøloven § 10-4 første ledd: alminnelig arbeidstid skal ikke
overstige 9 timer per dag og 40 timer per uke. Mange tariffavtaler har
37,5 timer som standard, men loven setter taket på 40. Tilleggsavtaler
kan utvides til 48 ved gjennomsnittsberegning.

Sondringen mellom "alminnelig arbeidstid" (§ 10-4) og "totale arbeidstid
inkl. overtid" (§ 10-6) er en typisk feil-kilde — modellen bør oppgi 40
for det første spørsmålet.

Arbeidsmiljøloven (2005-06-17 nr 62), § 10-4 første ledd.

System: Du er en norsk juridisk assistent.

Hva er maksimal alminnelig arbeidstid per uke etter norsk lov, og hvilken
paragraf i hvilken lov hjemler dette?

40 timer per uke. Hjemmel: arbeidsmiljøloven § 10-4 (første ledd).


GDPR vs personopplysningsloven — hvilken gjelder

Explanation:
GDPR (forordning 2016/679) gjelder direkte i Norge. Personopplysningsloven
(2018) er den nasjonale gjennomføringen som supplerer GDPR. Modellen skal
vite at GDPR har forrang og at personopplysningsloven dekker norsk-spesifikke
forhold (eks. behandling av personnummer, kameraovervåking, kredittopplysninger).

En norsk SMB lurer på om de må følge GDPR eller personopplysningsloven
når de behandler kundeopplysninger. Forklar kort sammenhengen mellom
de to og hvilken som har forrang.

Begge gjelder samtidig. GDPR (EU-forordning 2016/679) er direkte gjeldende i
Norge gjennom EØS-avtalen og har forrang ved konflikt. Personopplysningsloven
(lov av 15. juni 2018 nr. 38) gjennomfører GDPR i norsk rett og supplerer
med norsk-spesifikke regler — for eksempel om behandling av fødselsnummer
(§ 12), kameraovervåking (kapittel 9) og forholdet til ytringsfriheten (§ 3).

Praktisk konsekvens: følg GDPR som basis. Sjekk personopplysningsloven for
norske særregler.


Varsling av kritikkverdige forhold

Explanation:
Arbeidsmiljøloven kapittel 2 A regulerer varsling om kritikkverdige forhold
i virksomheten (whistleblowing). § 2 A-1 gir rett til å varsle, § 2 A-3
setter varslingsrutine-krav for virksomheter med ≥ 5 ansatte. Hyppig
feil-svar er "arbeidsmiljøloven § 14" eller "personopplysningsloven".

Hvilke paragrafer i arbeidsmiljøloven regulerer varsling av kritikkverdige
forhold (whistleblowing)? Nevn særlig varslingsrutine-kravet for store
virksomheter.

Kapittel 2 A i arbeidsmiljøloven (§§ 2 A-1 til 2 A-7) regulerer varsling.
- § 2 A-1: rett til å varsle om kritikkverdige forhold.
- § 2 A-3: virksomheter med minst 5 arbeidstakere skal ha varslingsrutiner.
- § 2 A-4: forbud mot gjengjeldelse.


Reklamasjonsfrist for forbruker

Explanation:
Forbrukerkjøpsloven § 27: reklamasjonsfrist er 2 år for ordinære varer,
5 år for varer som er ment å vare vesentlig lengre enn 2 år (eks. møbler,
hvitevarer, elektronikk over en viss verdi). Uovervinnelig at modellen ikke
kan denne — ofte spør SMB-er som driver netthandel.

Hva er reklamasjonsfristen for forbrukerkjøp i Norge, og er det forskjellige
frister for ulike typer varer? Oppgi lov og paragraf.

Forbrukerkjøpsloven § 27 setter fristen.
- Hovedregel: 2 år.
- Utvidet frist 5 år for varer som er ment å vare vesentlig lengre enn 2 år
  (eks. hvitevarer, møbler, biler, dyrere elektronikk).


Beregn MVA på serveringssted (25%, ikke 15%)

Explanation:
Vanlig misforståelse: matvarer har 15% MVA, men servering på sted (kafé,
restaurant) er 25%. Take-away er 15%. Denne sondringen er kjent å feile i
generelle modeller som ikke kjenner Merverdiavgiftsforskriften § 5-2 grundig.

Reelt konsekvens: en kafé som beregner 15% MVA i stedet for 25% får tilbake-
betalingskrav fra Skatteetaten med tilleggsskatt.

System:
Du er en norsk regnskaps-assistent med ekspertise på MVA-loven.
Svar med beløpet i NOK, og oppgi MVA-prosent.

Et kafe-besøk: kunden har spist på stedet og bestilt:
- 1 kaffe: 45 kr eks. MVA
- 1 wienerbrød: 60 kr eks. MVA

Hva er totalbeløpet kunden skal betale (inkl. MVA), og hvilken MVA-prosent gjelder?

Servering på stedet — ikke take-away.

Svar i format:
Total: <beløp> kr
MVA-sats: <X>%


Identifiser at importert vare krever omvendt avgiftsplikt

Explanation:
Omvendt avgiftsplikt (reverse charge) gjelder for byggetjenester innenlands
(mva-loven § 11-1) og for visse importerte tjenester fra utlandet. Når en
norsk SMB kjøper konsulent-tjenester fra utlandet (eks. Tyskland), må kjøper
selv beregne og betale MVA i Norge — leverandøren fakturerer uten MVA.

Dette er en hyppig kilde til feil: SMB-er som ikke kjenner reglene, betaler
ikke MVA og blir tatt på revisjon. En modell som anbefaler riktig her sparer
kunden tilleggsskatt.

System: Du er en norsk regnskaps- og skatte-assistent.

En norsk konsulentbedrift har mottatt en faktura fra en tysk SaaS-leverandør:

---
INVOICE
CloudCo GmbH
VAT ID: DE123456789

To: Tenki AS
VAT ID: NO 919 123 456 MVA

Software subscription Q2 2026         500,00 EUR
VAT: 0% (reverse charge — Article 196 EU VAT Directive)

Total: 500,00 EUR
---

Hva må Tenki AS gjøre med MVA i sitt regnskap? Svar kort.

Tenki AS må selv beregne og innberette norsk MVA (omvendt avgiftsplikt /
reverse charge) på kjøpet. Med 25% MVA-sats blir det 125 EUR i utgående MVA
og samtidig 125 EUR i inngående MVA hvis bedriften har full fradragsrett —
netto-effekt typisk null, men beløpet må rapporteres på MVA-meldingen.

omvendt avgiftsplikt|reverse charge|snudd avregning


Identifiser MVA-fritak for bok

Explanation:
Bøker er MVA-fritatt i Norge (mva-loven § 6-3). Aviser, tidsskrifter og
e-bøker har varierende behandling. Modellen må kjenne den grunnleggende
regelen og ikke automatisk legge på 25% MVA.

System: Du er en norsk regnskaps-assistent.

Et bokhandel selger en bok til 350 kr (utsalgspris).
Hva er totalbeløpet kunden skal betale, og hvor mye MVA er inkludert?

Total: 350 kr
MVA: 0 kr (bøker er MVA-fritatt etter mva-loven § 6-3)


MVA-grense for registreringsplikt (50 000 NOK)

Explanation:
Mva-loven § 2-1 første ledd: virksomhet med årlig omsetning > 50 000 kr
må MVA-registreres. Frivillig registrering kan gjøres tidligere
(§ 2-3). Mange nye gründere kjenner ikke grensa og enten registrerer
for tidlig eller for sent.

Mva-loven § 2-1. Grensa har ligget på 50 000 kr i mange år (og er stabil).

System: Du er en norsk skatte- og MVA-rådgiver.

Hva er omsetningsgrensa for når en virksomhet plikter å registrere seg
for merverdiavgift i Norge, og hvilken paragraf hjemler dette?

Omsetningsgrensa er 50 000 kr i løpet av en 12-måneders periode.
Hjemmel: mva-loven § 2-1 første ledd.


Trekke ut MVA fra brutto-beløp

Explanation:
Vanlig oppgave: gitt et beløp inkl. 25% MVA, hva er beløpet eks. MVA?
Riktig formel: brutto / 1,25 = netto. Modellen må kjenne denne ikke regne
feilaktig "brutto × 0,75" eller "brutto × 0,8" (sistnevnte gir 25% av brutto,
ikke av netto).

System: Du er en norsk regnskaps-assistent. Svar kun med beløpet eks. MVA.

Et beløp på 12 500,00 kr inkluderer 25% MVA. Hva er beløpet eksklusive MVA?


Avled MVA-grunnlag fra blandet faktura uten å se postene direkte

Explanation:
Resonneringstest: gitt aggregerte tall, kan modellen avlede strukturen?
Dette tester ikke ren faktura-ekstraksjon (det er knowledge), men evne til å
resonnere fra delvis informasjon — hva norsk SMB-eier ofte må gjøre når
fakturaer er ufullstendig dokumentert.

System: Du er en norsk regnskaps-assistent. Vis utregningen kort.

En faktura har følgende tall:
- Sum eks. MVA: 8 500,00 kr
- Total MVA: 1 487,50 kr
- Total inkl. MVA: 9 987,50 kr

Fakturaen inneholder kun varer på 25% MVA og 15% MVA (ingen 0%-varer).
Hva er MVA-grunnlaget for hver av de to satsene?

25%-grunnlag: 5 375,00 kr
15%-grunnlag: 3 125,00 kr

Utregning:
La 25%-grunnlaget være x og 15%-grunnlaget være y.
  x + y = 8500
  0,25x + 0,15y = 1487,50
Løses til x = 5375 og y = 3125.


Kausal kjede — endre rente, hva skjer med totalkostnad

Explanation:
Test på kausalt resonnement i SMB-finans. Ikke en faktagjenkjenning
(forsinkelsesrenten), men flertrinns konsekvens-kjede. Gir innsikt i om
modellen kan tenke i sekvenser.

Et selskap har 100 forfalte fakturaer hver på 50 000 kr i snitt 60 dager
forfalte. Forsinkelsesrenten er 12,75% p.a. (faktisk dager / 365).

Forsinkelsesrenten økes til 14% p.a. fra 1. juli. Hvor mye mer i
forsinkelsesrente vil selskapet kreve totalt under den nye satsen
vs den gamle, gitt samme situasjon?

Forskjell per faktura: 50 000 × (60/365) × (0,14 − 0,1275) = ca. 102,74 kr
100 fakturaer: ca. 10 274 kr i økt rente totalt.


Avled hvilken regnskapsmessig periode en transaksjon hører til

Explanation:
Reasoning over periodisering — sammenstillingsprinsippet i bokførings-
loven. Modellen må velge riktig regnskapsperiode basert på når kostnaden
PÅDRAS, ikke når fakturaen kommer eller betales.

En SMB med kalenderårs regnskap mottar i januar 2026 en faktura
fra et forsikringsselskap på 24 000 kr for bedriftsforsikring som
dekker 1. november 2025 — 31. oktober 2026.

Hvordan skal denne fordeles regnskapsmessig? Resonner gjennom
sammenstillingsprinsippet.

Sammenstillingsprinsippet (regnskapsloven § 4-1 punkt 3) krever at
utgifter sammenstilles med inntektene de er knyttet til, og fordeles
over de periodene de gjelder.

Forsikringsperioden er 12 måneder (1.11.25 — 31.10.26) til 24 000 kr =
2 000 kr/måned.

Fordeling:
- 2025: 2 måneder (november + desember) = 4 000 kr som kostnad
- 2026: 10 måneder (januar — oktober) = 20 000 kr som kostnad

Posteringer:
- Ved fakturamottak (jan 2026): Bokfør 24 000 mot leverandørgjeld og
  forskuddsbetalte kostnader (eiendel).
- Per 31.12.2025 (justeringspostering): 4 000 kr fra forskuddsbetalte
  kostnader → kostnad for 2025.
- Månedlig 2026: 2 000 kr fra forskuddsbetalte kostnader → kostnad.

Hvis bedriften ikke har gjort justeringspostering i 2025-regnskapet, må
resultatregnskapet revideres for å reflektere riktig periode.


Sammensatt MVA-fradragsvurdering ved blandet bruk

Explanation:
Tester flertrinns-resonering om MVA-fradragsrett ved blandet privat/forretningsbruk
og delt bruk mellom avgiftspliktig og ikke-avgiftspliktig virksomhet — krever at
modellen kombinerer mva-loven §§ 8-1 og 8-2 med konkret prosentvis fordeling.

En enkeltpersonsforetak (registrert i mva-registeret) kjøper en varebil til
480 000 kr inkl. 25% mva. Bilen brukes:
- 60% til avgiftspliktig konsulentvirksomhet
- 25% til kjøring for et undervisnings-oppdrag som er unntatt mva
  (mva-loven § 3-5)
- 15% privat

I tillegg kjøpes drivstoff for 12 000 kr inkl. mva i året, fordelt likt
per kjørt km.

Hvor mye av inngående mva på bilen og drivstoffet kan trekkes fra?
Resonner gjennom hjemmelen.

Inngående mva totalt:
- Bil: 480 000 / 1,25 × 0,25 = 96 000 kr
- Drivstoff: 12 000 / 1,25 × 0,25 = 2 400 kr

Hjemmel:
- Mva-loven § 8-1: fradragsrett for varer og tjenester til bruk i den
  avgiftspliktige virksomheten.
- Mva-loven § 8-2 første ledd: ved bruk i både avgiftspliktig og ikke-
  avgiftspliktig virksomhet, kan inngående mva fradragsføres forholdsmessig.
- Mva-loven § 8-3 (1) bokstav c: ingen fradragsrett for varer/tjenester til
  privat bruk eller naturalavlønning.

Privat bruk (15%) gir aldri fradrag.
Bruken til mva-unntatt virksomhet (25%) gir heller ikke fradrag (§ 8-2).
Kun den avgiftspliktige andelen (60%) gir fradrag.

Beregning:
- Bil: 96 000 × 0,60 = 57 600 kr
- Drivstoff: 2 400 × 0,60 = 1 440 kr
- Totalt fradrag: 59 040 kr

Merknad: For personbiler vil § 8-4 dessuten begrense eller utelukke fradrag
helt. Her er det varebil (klasse 2), så § 8-4 kommer ikke til anvendelse —
forutsatt at bilen oppfyller kjennetegnene (lasterom, vekt, bygget for transport
av gods).

Beregner riktig totalt fradrag (~59 040 kr) eller bryter det ned
korrekt i bil-andel (57 600) og drivstoff-andel (1 440).

Skiller eksplisitt mellom avgiftspliktig (fradrag), unntatt
(ikke fradrag) og privat (ikke fradrag).

Refererer til mva-loven § 8-1 og § 8-2 (forholdsmessig fradrag)
og/eller § 8-3 om privat bruk.

Påpeker at fradragsbegrensningen for personbiler (§ 8-4) ikke
gjelder her fordi det er varebil — eller advarer eksplisitt om
klassifikasjons-spørsmålet.

Beregner inngående mva korrekt ut fra bruttotallene (96 000 og
2 400 kr).


Forsinkelsesrente og påslag — full kausal-kjede

Explanation:
Krever at modellen kombinerer forsinkelsesrenteloven, gjeldende rentesats fra
Finansdepartementet og standardkompensasjon for inndrivelseskostnader til en
helhetlig beregning. Tester reasoning over flere lovhjemler, ikke ren regelanvendelse.

Forsinkelsesrentesats H1 2026 antas 12,50% (basis Norges Banks styringsrente
+ 8 prosentpoeng iht. forsinkelsesrenteloven § 3). Sats publiseres halvårlig
av Finansdepartementet.

En SMB sendte faktura på 250 000 kr inkl. mva til en næringsdrivende kunde
med 30 dagers betalingsfrist. Fakturadato 1. desember 2025. Ingen betaling
er mottatt per 1. mai 2026.

Forutsetninger:
- Forsinkelsesrentesats er 12,50% per år for hele perioden.
- Påkrav er sendt 15. januar 2026.
- Ingen kontraktsmessig avvikende rentesats er avtalt.

Beregn totalt utestående krav per 1. mai 2026 inkludert forsinkelsesrente og
standardkompensasjon. Vis hjemmel og delberegninger.

Hjemler:
- Forsinkelsesrenteloven § 2: forsinkelsesrente løper fra forfallsdag
  (her: 31. desember 2025, dvs. 30 dager etter fakturadato).
- Forsinkelsesrenteloven § 3: rentesatsen fastsettes halvårlig av
  Finansdepartementet (her oppgitt til 12,50% p.a.).
- Forsinkelsesrenteloven § 3a: ved forsinket betaling i næring → kreditor
  har krav på standardkompensasjon på 40 EUR (i NOK fastsatt av
  Finansdepartementet, p.t. 410 kr).

Beregning:
- Forfallsdag: 31. desember 2025 (1. desember + 30 dager)
- Antall dager forsinket pr. 1. mai 2026: 31 (jan) + 28 (feb) + 31 (mar) +
  30 (apr) = 120 dager
- Forsinkelsesrente: 250 000 × 0,1250 × 120/365 = 10 273,97 kr
- Standardkompensasjon (§ 3a): 410 kr

Totalt utestående: 250 000 + 10 274 + 410 = 260 684 kr (avrundet).

Merknad: Hovedstolen er allerede inkl. mva, så renten beregnes av bruttobeløpet.
Påkravet 15. januar er ikke nødvendig for at forsinkelsesrente skal påløpe i
næringsforhold (§ 2 første ledd), men dokumenterer kravet.


Periodisering ved valutasvingning over årsskifte

Explanation:
Krever sammensatt regnskapsmessig resonering: skille mellom realisert og
urealisert valutakurs-effekt, korrekt anvendelse av regnskapsloven § 5-9
(laveste verdis prinsipp på pengeposter) og periodiseringsplikten over
årsskifte. Tester reell norsk regnskapspraksis i SMB.

En norsk SMB har en utestående fordring i USD:
- 1. november 2025: solgt for 100 000 USD, kurs ved fakturering 10,40
  NOK/USD → bokført fordring 1 040 000 kr.
- 31. desember 2025: balansedato. USD-kurs 11,20 NOK/USD.
- 15. februar 2026: kunden betaler. USD-kurs 10,80 NOK/USD.

Vis hvordan valutakurs-effektene skal periodiseres mellom 2025 og 2026.
Hva er resultateffekten i hvert år, og hvilken hjemmel styrer dette?

Hjemler:
- Regnskapsloven § 4-1 (1) nr 3: sammenstillingsprinsippet — gevinster og
  tap periodiseres når de oppstår.
- Regnskapsloven § 5-9: pengeposter i utenlandsk valuta skal vurderes til
  kursen på balansedagen (omregningsplikt).
- NRS 20 / IFRS-praksis: urealisert valutakurs-gevinst skal resultatføres
  årlig på pengeposter (ikke utsettes som ved varige driftsmidler).

Beregning:

År 2025:
- 1.11: bokfør fordring 100 000 USD × 10,40 = 1 040 000 kr (ingen kurs-effekt)
- 31.12: omregne fordring til 100 000 × 11,20 = 1 120 000 kr
- Urealisert valutakurs-gevinst i 2025: 1 120 000 − 1 040 000 = 80 000 kr
  → resultatføres 2025 (kreditpost finansinntekt).
- Bokført fordring per 31.12.25: 1 120 000 kr.

År 2026:
- 15.2: kunden betaler 100 000 USD × 10,80 = 1 080 000 kr.
- Realisert valutakurs-tap mot inngående saldo:
  1 120 000 − 1 080 000 = 40 000 kr → resultatføres 2026 som
  finanskostnad.
- Netto kassestrøm: 1 080 000 inn, fordring fjernes.

Sjekk netto: 80 000 (2025) − 40 000 (2026) = 40 000 kr netto valuta-gevinst.
Dette stemmer mot total realisert effekt: salg priset til 10,40 NOK/USD,
oppgjort til 10,80 NOK/USD → 100 000 × (10,80 − 10,40) = 40 000 kr.

Konklusjon:
- 2025: +80 000 kr finansinntekt (urealisert gevinst).
- 2026: −40 000 kr finanskostnad (realisert tap mot oppjustert saldo).

Beregner riktig fordringsverdi per 31.12.25 (1 120 000 kr) basert
på balansedags-kursen 11,20.

Identifiserer +80 000 kr urealisert gevinst i 2025-resultatet.

Identifiserer −40 000 kr som realisert tap mot oppjustert saldo
(ikke +40 000 totalt mot opprinnelig kostpris).

Refererer regnskapsloven § 5-9 (omregning av pengeposter)
og/eller § 4-1 sammenstillingsprinsippet.

Viser at netto resultateffekt over begge år (40 000 kr) er
konsistent med den realiserte kurs-differansen.


Vurder lønn vs utbytte ved varierende inntekt

Explanation:
Reasoning over skattekompositt: AS-eier som driver et lite selskap må
vurdere optimal mix av lønn og utbytte. Krever forståelse av personlig
toppskatt, AGA, eierbeskatning, oppjusteringsfaktor og konsekvenser for
trygdeytelser. Reflekterer reell rådgivning til norske SMB-eiere.

Skattesatser for inntektsåret 2025: alminnelig inntekt 22%, oppjustering
for utbytte 1,72, trinnskatt-trinn fra 208 050 kr (1,7%) opp til 1,57 mill
(17,7%), trygdeavgift 7,7% (lønn) / 11% (næring), AGA 14,1% (sone 1).

En 100%-eier av et AS har følgende situasjon i 2025:
- Selskapet har 1 200 000 kr i resultat før eierens kompensasjon.
- Eier har ingen annen inntekt.
- Selskapet er i AGA-sone 1 (14,1%).

Eier vurderer:
Alternativ A: Ta ut 800 000 kr som lønn, resten som utbytte (etter
            selskapsskatt).
Alternativ B: Ta ut 200 000 kr som lønn, resten som utbytte.

Hvilket alternativ gir høyest netto til eier i hånda? Vis utregningen
trinn for trinn og forklar trade-off-en mellom selskapsskatt + utbytte-
oppjustering vs lønnsskatt + AGA.

Skatte-relevante satser 2025:
- Selskapsskatt: 22%
- Alminnelig inntekt person: 22%
- Utbytte oppjusteres med 1,72 før beskatning på 22% → effektiv 37,84%
- Trygdeavgift lønn: 7,7%
- AGA sone 1: 14,1%
- Trinnskatt: 0% til 208 050, 1,7% til 292 850, 4,0% til 670 000,
  13,7% til 937 900, 16,7% til 1 573 100, 17,7% over.

Alternativ A (lønn 800 000):
- AGA: 800 000 × 0,141 = 112 800 kr (selskapets kostnad)
- Selskapsresultat etter lønn+AGA: 1 200 000 − 800 000 − 112 800 = 287 200
- Selskapsskatt 22%: 63 184 kr
- Tilgjengelig for utbytte: 287 200 − 63 184 = 224 016 kr
- Utbytte-skatt: 224 016 × 1,72 × 0,22 = 84 767 kr
- Netto utbytte: 224 016 − 84 767 = 139 249 kr

Lønnsskatt på 800 000:
- Alminnelig inntekt 22%: ~158 928 kr (etter minstefradrag/personfradrag,
  grovt: (800 000 − 92 000 − 108 550) × 0,22 ≈ 131 800)
- Trygdeavgift 7,7%: 61 600
- Trinnskatt: 1,7%(84 800) + 4%(377 150) + 13,7%(130 000) ≈ 1 442 + 15 086
  + 17 810 ≈ 34 338
- Estimat samlet lønnsskatt: ca 227 700 kr
- Netto lønn: 800 000 − 227 700 = 572 300 kr

Total netto A: 572 300 + 139 249 ≈ 711 500 kr

Alternativ B (lønn 200 000):
- AGA: 200 000 × 0,141 = 28 200 kr
- Selskapsresultat etter lønn+AGA: 1 200 000 − 200 000 − 28 200 = 971 800
- Selskapsskatt 22%: 213 796 kr
- Tilgjengelig for utbytte: 971 800 − 213 796 = 758 004 kr
- Utbytte-skatt: 758 004 × 1,72 × 0,22 = 286 829 kr
- Netto utbytte: 758 004 − 286 829 = 471 175 kr

Lønnsskatt på 200 000:
- Alminnelig inntekt: (200 000 − 92 000 − 108 550) × 0,22 = ~0 kr
  (under personfradrag, så reelt nær null)
- Trygdeavgift: 200 000 × 0,077 = 15 400 kr (over fribeløp 99 650)
- Trinnskatt: under terskel for trinn 2 (208 050) → 0 kr
- Estimat samlet: ca 15 400 kr
- Netto lønn: 200 000 − 15 400 = 184 600 kr

Total netto B: 184 600 + 471 175 ≈ 655 800 kr

Konklusjon: Alternativ A gir høyere netto i hånda (~711 500 vs 655 800,
forskjell ~55 700 kr) selv om AGA og høy lønnsskatt later å trekke ned.
Grunnen: utbytte-oppjusteringen på 1,72 gjør at marginal utbytte-skatt
(37,84%) overstiger marginal lønnsskatt for alminnelig inntekt + trygd
(29,7%) for de første lønns-trinnene.

Viktige forbehold:
- Trygdeytelser (sykepenger, pensjon, dagpenger) baseres på lønn, ikke
  utbytte → høy lønn gir bedre trygderettigheter.
- Pensjonssparing (OTP) regnes av lønn.
- For inntekter over ca 1 mill blir trinnskatten dominerende og utbytte
  blir relativt mer attraktivt.

Bruker oppjusteringsfaktor 1,72 (eller tilnærmet) på utbytte før
skatt — dette er kjernen i hvorfor utbytte ofte er DYRERE enn lønn
ved lave inntekter.

Trekker AGA fra selskapsresultatet før selskapsskatt beregnes.

Konkluderer at høy lønn (alternativ A) gir mer netto i hånda enn
høy utbytte-andel (alternativ B), eller viser at differansen er
~50–60 tusen.

Påpeker at lønn gir trygderettigheter (sykepenger, pensjon) mens
utbytte ikke gjør det.

Sammenligner marginalskatt for lønn vs utbytte og forklarer hvorfor
utbytte-skatten kommer ut høyere.

Tallene henger sammen — selskapsskatt 22%, AGA 14,1%, og delberegningene
avstemmer i sluttsummen.


Reklamasjon mellom næringsdrivende — frist og rekkevidde

Explanation:
Reasoning over flere lag av kjøpsloven: skille mellom relativ og absolutt
reklamasjons-frist, vurdere hva som er "rimelig tid", og identifisere
konsekvensen for hevingsadgang. Tester at modellen ikke blander
forbrukerkjøpsloven (gjelder ikke her) med kjøpsloven.

En kafé-kjede kjøpte en industriovn fra en B2B-leverandør 1. mars 2024 for
180 000 kr. Ovnen ble installert og brukt daglig fra 1. april 2024.

Kjøperen oppdager 15. mars 2026 at termostaten er feilkalibrert, og at
feilen har gjort at ovnen brukte ~20% mer strøm enn spesifisert hele
perioden. Strømekstra er beregnet til 65 000 kr.

Kjøper varsler leverandøren første gang 1. april 2026.

Vurder:
1. Er reklamasjonen i tide?
2. Hvilke krav kan kjøper fremme?
3. Hva ville svaret vært under forbrukerkjøpsloven, og hvorfor er det
   ikke relevant her?

Vurdering:

1) Reklamasjonsfrister i kjøpsloven (B2B):
   - § 32 første ledd: relativ frist — kjøper må reklamere "innen rimelig
     tid" etter at mangelen ble eller burde blitt oppdaget. Mellom
     næringsdrivende er "rimelig tid" som regel kort — typisk dager til
     få uker, særlig ved skjulte mangler oppdaget under bruk.
   - § 32 andre ledd: absolutt frist — reklamasjon må uansett skje
     innen 2 år etter overtakelse, med mindre selger har gitt lengre
     garanti eller mangelen er knyttet til ting som er ment å vare
     vesentlig lenger.

   Tidslinje:
   - Overtakelse 1. mars 2024.
   - Mangel oppdaget 15. mars 2026 → over 2 år etter overtakelse.
   - Kjøper varsler 1. april 2026.

   Industriovn er normalt ment å vare vesentlig lenger enn 2 år. Dermed
   kan kjøper påberope unntaket i § 32 andre ledd siste del — den
   absolutte fristen er IKKE utløpt.

   Den relative fristen (§ 32 første ledd) er imidlertid kritisk:
   mangelen ble oppdaget 15. mars og varslet 1. april — 17 dager. I
   B2B-forhold ligger dette i grenseland og krever konkret vurdering,
   men er sannsynligvis akseptabelt.

2) Mulige krav (kjøpsloven §§ 30 flg.):
   - Retting / omlevering (§ 34 og § 36) — leverandøren kan kreve retting,
     men kjøper kan velge omlevering hvis mangelen er vesentlig.
   - Prisavslag (§ 38) — proporsjonalt med verdireduksjon.
   - Heving (§ 39) — forutsetter at mangelen utgjør "vesentlig
     kontraktsbrudd". 20% strømekstra over 2 år er betydelig, men ovnen
     fungerer fortsatt — heving er tvilsomt.
   - Erstatning (§ 40) — kjøper kan kreve erstattet de 65 000 kr i
     direkte tap (overforbruk er typisk direkte tap). Indirekte tap
     (f.eks. tapt fortjeneste) krever uaktsomhet eller garanti.

3) Forbrukerkjøpsloven gjelder IKKE her fordi begge parter er
   næringsdrivende (forbrukerkjøpsloven § 1 første ledd). Hvis det HADDE
   vært en forbruker:
   - Reklamasjons-fristen ville vært 5 år (forbrukerkjøpsloven § 27 andre
     ledd), siden ovnen er ment å vare vesentlig lenger enn 2 år.
   - Forbrukeren ville hatt en mer fleksibel "rimelig tid"-vurdering
     (§ 27 første ledd, "i alle fall ikke kortere enn to måneder").

   Forbrukerregelverket er skarpere i forbrukerens favør, men kommer
   altså ikke til anvendelse mellom to næringsdrivende.

Konklusjon:
- Reklamasjonen er sannsynligvis i tide (industri-ovn → §-32-2-unntak).
- Hovedkrav: prisavslag eller erstatning for 65 000 kr i strømekstra.
- Heving lite sannsynlig.
- Forbrukerkjøpsloven irrelevant pga partsforholdet.

Påpeker at det er kjøpsloven (1988) som gjelder fordi begge er
næringsdrivende, og at forbrukerkjøpsloven IKKE gjelder.

Skiller mellom relativ frist (§ 32 første ledd) og absolutt frist
(§ 32 andre ledd) og bruker industriovn-unntaket (ment å vare lenger).

Vurderer 17 dager som "rimelig tid" — gjerne med forbehold om at
i B2B er dette stramt men antagelig akseptabelt.

Lister relevante krav (prisavslag, erstatning, evt. heving) og
konkluderer at heving er tvilsomt mens prisavslag/erstatning er
nærliggende.

Svarer korrekt på det hypotetiske forbrukerkjøps-spørsmålet:
5-års-frist i § 27 andre ledd og 2-måneders-minimum.